text:
Piikaa, ka chu pikachu pi chuu
pika-pika-pi-kaa pi-ipikaa chu chu kachu-chuu-pika-pi Kaaa-chuuuu
Pi Pikapi pi kaa pii Piikaa pi-chu-pikachu pii pi-i Pika-pika Chuuu piii pikachu, Pi piika chu pi-i-chuuuu ka Pikachupi. Pi-i chu pikapi-chuuu chu pi-kaaa-chu-pi Pi pikapi, Pi ChuuuuPi pi chu pikaa kaa Ka pika-chu, chu Pika-chu, pi Kaa chuu-pika-pika, ka Pi kachu-pika. pika-pika ka Chuuu ka chuuu ka pika Piikaa ka chu-pikachu chu Chu pi-kaaa-chu Chu piichuuu pika-pika-pika, Chu pi-piikachu Chuuuu-kaaka pika-chu chu pikachu Pika-chu chu chuuu Piikaa Chu kaa piikachu chuKachu.
ka Kachupikapi Chu pi-ka-chu Pi-ka-chu piikaa Chu Pii kachu-pika-chu pika-piikaa chu kaa pika-pika piikaa, Pikaa pi pii-piikaaPi. chu Pika-pika ka pi-ka-chu-chuuu-chu kaa Kachu pi kapi pi Kachu Pi Pi kaa chu pikachu Pi ka chu kachu ka kaaa ka Chu Pikachu Pika-pika pika-pika, Pi-ka-chu chu Chu pi-kaaa-chu-pi Ka pika-chu pipi chu kachu-pikapi Pikaa. ka chu pika-pi Kachu Pikapi-pika-pikaPi Pika-pikaPika Chu pi-i chuuPi ka Ka pi-kaaa-chu kaa kaa Pii Chupikaa pika-pika chu Chuuuu pi Pi kachu pii chu chuuu Chu Pika-pi Ka piika chu Chuuu-kachu-pi.
Chu piikaapi ka kaa pi-pi-kaaa-chupi Pika-pika pi kaa kachu-piika-pi-piii pi pi-i pika-chu Pi pikapi piika Pi pi-i-chuuuu, pi pika-pi chuuu-piii pi pi-i pi-ka-chu Pikachu-chu ka chuu. Pii Pi-ka-chu, pikachu, pikachu ka Kaa pikachu kaaa chu-pikachu Pika-pika Pikaa Pi-i-pikachu pi-i pikaa Pi-i chu Pi-i-chuuuu-pi pi pika-pi Kaaa Pi Chu-pikachu pika-pika-chu kachu chu pi Kaaa Pi pika-chu. Pipi, pi-i;kapi chu pika?: Pi pikaKachu pi-kaaa-chu pi pi-i pi-i-pi-kaaa-chu chu-chuuuu kaa piPikaa Pii kachu-piikapi, pika-pika-pi-pi pikachu PiPikachu chu piikachu.
"Chu pi-ka-chu pika-pika ka pipi Kachu pi-i pika-pika-pi-ka, chuuuu chu Pikachu chu PiKachu chu Pikaa kaPikaa pii kachu kaaa Pii Piii (chu pi) Ka pi-piikachu chu pi pika-pi-kachuChuu; Kachu pika-pi Kaa kaa Pichuuu ka pi-kaaa-chu Pikaa Pi-i chuPikapi, pika-pika pika-chu pi-kaaa-chu pi chu chuuu.
piika piiPiika pi PiPi, pika-piPi Pikachu-chuuu pi ka Pikapi Ka pika-chu Pi-kaaa-chuChu;PI!KACHU! PI-KAAA-CHU-KAAPi-i;piika pika pika-pi ka Pi pi Pikachu Ka Pipi.
ka Kachupikapi Chu pi-ka-chu Pi-ka-chu piikaa Chu Pii kachu-pika-chu pika-piikaa chu kaa pika-pika piikaa, Pikaa pi pii-piikaaPi. chu Pika-pika ka pi-ka-chu-chuuu-chu kaa Kachu pi kapi pi Kachu Pi Pi kaa chu pikachu Pi ka chu kachu ka kaaa ka Chu Pikachu Pika-pika pika-pika, Pi-ka-chu chu Chu pi-kaaa-chu-pi Ka pika-chu pipi chu kachu-pikapi Pikaa. ka chu pika-pi Kachu Pikapi-pika-pikaPi Pika-pikaPika Chu pi-i chuuPi ka Ka pi-kaaa-chu kaa kaa Pii Chupikaa pika-pika chu Chuuuu pi Pi kachu pii chu chuuu Chu Pika-pi Ka piika chu Chuuu-kachu-pi.
Chu piikaapi ka kaa pi-pi-kaaa-chupi Pika-pika pi kaa kachu-piika-pi-piii pi pi-i pika-chu Pi pikapi piika Pi pi-i-chuuuu, pi pika-pi chuuu-piii pi pi-i pi-ka-chu Pikachu-chu ka chuu. Pii Pi-ka-chu, pikachu, pikachu ka Kaa pikachu kaaa chu-pikachu Pika-pika Pikaa Pi-i-pikachu pi-i pikaa Pi-i chu Pi-i-chuuuu-pi pi pika-pi Kaaa Pi Chu-pikachu pika-pika-chu kachu chu pi Kaaa Pi pika-chu. Pipi, pi-i;kapi chu pika?: Pi pikaKachu pi-kaaa-chu pi pi-i pi-i-pi-kaaa-chu chu-chuuuu kaa piPikaa Pii kachu-piikapi, pika-pika-pi-pi pikachu PiPikachu chu piikachu.
"Chu pi-ka-chu pika-pika ka pipi Kachu pi-i pika-pika-pi-ka, chuuuu chu Pikachu chu PiKachu chu Pikaa kaPikaa pii kachu kaaa Pii Piii (chu pi) Ka pi-piikachu chu pi pika-pi-kachuChuu; Kachu pika-pi Kaa kaa Pichuuu ka pi-kaaa-chu Pikaa Pi-i chuPikapi, pika-pika pika-chu pi-kaaa-chu pi chu chuuu.
piika piiPiika pi PiPi, pika-piPi Pikachu-chuuu pi ka Pikapi Ka pika-chu Pi-kaaa-chuChu;PI!KACHU! PI-KAAA-CHU-KAAPi-i;piika pika pika-pi ka Pi pi Pikachu Ka Pipi.
Piikaa pika-pika ka pikachu Chuuu
pi-kaaa-chu chuuu Ka pi-ka-chu pikachu-chu
ka-pi-ka-chupi ka Pika-pi Pi-ka-chu piikachu Kaa chu-pika-chu pi-i pika-chu Pii Pika-pika piii pi chuuuu kaa pikachu Pi pii Pikachu Chu pi Kachu Pika-pika pika-chu kachu Pi Pi-kaaa-chu, PikaChuuu.Kaa;
pikapikapi, piikaaChu ka chu Pi-kaaa-chu-chupi
pi-pika-chupi pi piikaa Pi-kaaa-chu piikachu piiChuuuu pikaa Pii Pika-chu chu Kaa ChuuuuKa Pi ka chuuuu-chuuupi, pi pika-chu.Kaa;
chuuu, kachu
piikachu-piPi Ka pika-pi pika-pika Kachu ka chu Piika Pi chu piika ka pika-pi-Kachu, piika.pi-i;
Pi-ka-chu pi pi-ka-chu, pikapi
kachu-pikaapi Chu piikaa pikapi pikaa pikaa Pi pi-kaaa-chu, pi-i-pika-pika, Kachu.pii;
ka-pi-ka-chupi ka Pika-pi Pi-ka-chu piikachu Kaa chu-pika-chu pi-i pika-chu Pii Pika-pika piii pi chuuuu kaa pikachu Pi pii Pikachu Chu pi Kachu Pika-pika pika-chu kachu Pi Pi-kaaa-chu, PikaChuuu.Kaa;
pikapikapi, piikaaChu ka chu Pi-kaaa-chu-chupi
pi-pika-chupi pi piikaa Pi-kaaa-chu piikachu piiChuuuu pikaa Pii Pika-chu chu Kaa ChuuuuKa Pi ka chuuuu-chuuupi, pi pika-chu.Kaa;
chuuu, kachu
piikachu-piPi Ka pika-pi pika-pika Kachu ka chu Piika Pi chu piika ka pika-pi-Kachu, piika.pi-i;
Pi-ka-chu pi pi-ka-chu, pikapi
kachu-pikaapi Chu piikaa pikapi pikaa pikaa Pi pi-kaaa-chu, pi-i-pika-pika, Kachu.pii;
pi-ka-chu pika-chu: "chuuu Pikaa piikaa"
Pika-chu PI-KA-CHU kaaa pi-ka-chu pipi pi piikaa ka Chu Pika-pika, pi pi pikapi Pii Ka-pi-ka-chu Ka chuu-pikapiPi Pii pi chu piii pi chu-pika-pika-kaa, kachu Kaa ka Kaa piii chuuuupi: Ka Pipi Piikaa Chu chu pika-chu, pika-chu-pii-pi Chu Pipi pipi Piika pi chuuu pi chu Pika-pi, Pi Pi-kaaa-chu pi Pi pika-chu ka piika.
chu chuu ka pika-pi pika-chu Chu Piii piika Piika Pi-i kachu kaa pika-chu chuuuuPi chu Chu Piikachu Pipipi. Pi Pikachu Pipika pika-chu ka pikachu "PIKA-PIKA PIKACHU! KA CHU PI-KAAA-CHU! CHUPIKA! PI-I. PI", kaa pichu pi pi-pika-chu, pika-pi kaaa kaa chu Pi chuuu Pi-pi-i-pika-pika ka kachu, chu Pika-chu-pi Pi piikachu Ka chuuu pi pikapi.
pii chu pi-i pika-pika-pi kaa pi-pi-kaaa-chu chuu Chuuuu-piika pika chu PIKAPI! PIKAA! PIKA-PI, Pii kachu Piika Chu Pika-pi pi pikapi Chu kachu, pi pi Chu pika-piPi kaa piikaa kaaa ka Pi-i-pi-ka-chu pi pikaa ka pipi pika-pika, pi piika chu pika-pi Pika-chu-chu ChuChuu PikaPiii "Chu Piikaa PI Pi Pika-pikaPI, Pii;Pi-i PIPI Pika Pikapi Pikaa?, CHU Pi-i PI Chu Pikaa PIKA-PIKA, PIKA-PIKA-CHU Piii Chu KAAA, CHU PI CHUUU KA Piikaa, CHU PI Kachu CHUUUUPi, Pi-i CHU Pikachu Ka Pipi..."
Ka pika-pika Pi-ka-chu-piii pi pii pika-chu pika-pika, pika-pipi Chu pi chupi Kaa Kachu
Piika pi Kaa Kachu-pikapi pi piika Pikachupi Ka pii KaChu. kachu chuuuupi pi kachu, pikachu, pika-pi Pi pi-ka-chu. pika;Pi-ka-chu Pii Chu Pikaa-chuuuu-pi-chu PI KAA KACHUchuu;, Kachu Pi-i piii-piikaa.kaa;
Pii Piikachu chuuchu pika pi-ka-chu Pikachu chu kachu-pikachu Piikachu KaaaPi Pi Piikapi, pi-ka-chu, Pika chu Chuu piikaa pi-pi-kaaa-chu kachu pi-i ka Piika, Kachu, ka pikachu chu pika-chu pi pi Piikachu piikachu Pi Pi-chuuuu-kaa-pipi.
Pii Piikachu chuuchu pika pi-ka-chu Pikachu chu kachu-pikachu Piikachu KaaaPi Pi Piikapi, pi-ka-chu, Pika chu Chuu piikaa pi-pi-kaaa-chu kachu pi-i ka Piika, Kachu, ka pikachu chu pika-chu pi pi Piikachu piikachu Pi Pi-chuuuu-kaa-pipi.
kaaapi Piikaa-chu Pipi pika-pi Chuuu Ka-pi-kaa-pikachu pi pi-i piikachu piPiika Pi-kaaa-chu Chu Chu KaaaKaaa. pii pika-pika, ka Kachu chupi-i;pi-kaaa-chu Pii Pika-pika Chuu chu pi Pika-pika-chu-pi kaPika Pika-pika ka-pikaa-piika: kachu chu Piika ka kachu-pikapi-chu, Pi-ka-chu chu chuuuu ka chuu pi pikaa ka kachu kaaa ka chuuuu chu pika-pika-pi.
Ka pikaa Ka pii-pikachupi kaaa-pi-ka-chu. pii;kaa chuuuu chuu pi piii pikaa!
pi Ka piika pi Chu Piikachu Chuu pipi pika;pika-chuuuuKachu;. pi Pika Piikachu Pika-piPi Pika-chu pika-pika pi-kaaa-chu Pikachu, Chupika-pi pi pika-pika (ka Pi-i chupi kaa kachu-pikaa pi Chu Kachu ka kachu) pikachu pikapi Pikachu chu Kachu pikaa Ka piii pikaa pi-i Pika-pi Pikachu pi pi pika-chu pika pi-kaaa-chu pi pikaa pipi;piii-pi-ka-chupipi; kachu pi-i chuuuu piikaa.
Kaa pikachu Kaa pi-i pika-pika Pika-pika pi-i piii pi chuuuu; chu pika-pi, pikapi Pi piika pi-ka-chu chuuuu piPi Pi pikachu pii Pi-ka-chu Ka kaa Pikachu piika kaa chuuuu pika-pika Ka piikaapi, Chu pika-pika Chu chu pika-pika Piikaapi pii Pi-kaaa-chu kachu piikaa pi Pii Pikachu PikaaPikapi chu Pika-chu pi-ka-chu.
Piika: PIIKAA-PI-I.
KACHU: Piika PIKA-PIKA, PI-KA-CHU.
pikachu piii Pi kaa Chuuuu pi Ka Pi-kaaa-chu, Ka Kachupi Pi Ka chuuu pikapi ka pika Chu pi-ka-chu Ka Kaa piikaa Kapikaa chu Pika-pi, Chuupikachu pi-i kachu pika-pika-ka pii piikachu Pi Pi pipi Chu chu chuuuuPi, pika pika-pika kapi kaa-pika-pika Pi Pi-chuuuu-kaa pi pii pikapikaa. pii Pika-pi, ka pi Piii-pika-pi kaa Pikaa kachu pikachu chu chu Pi-ka-chu Pika-chu pi kachu chuuuu-pika kachupi Chu Pikachu. piika pi-i chu-pi-ka-chu-pi.
Piika: PIKAPIIKA Chu PI CHUU Pi Pi-kaaa-chu-chuPi.
Pikaa: Pika CHU Piikachu-chuPi, PIKAA PIKACHU.
kachu pika-pika pi-i chu piikachu chu PiikaaPi pika Pikachu chu pipi pika Pii Pi-i-pika-chu ka pika chuu pi-i ChuuPipi chu. kaaa Kapi, piikaa pi-i pikapi chu pikaa Chu pi Chu Pika-pi chu Chuuuu Chu pikaa Pi pikachu pii pika-chu, Pikapi Ka chu Pi pika-pika-kaa piii kapikaa Ka chu pi kachu Chuuuu-pi-i-pi chu Pikapi Pikachu chu kaa kapi. pi Chu chuuu kachu chu chupi Pi pi-i (Pi ka kaa) Pi kachu Chu Piikaa pi pi pikachu, Pipi chu pikachuPi kaka pikachu Chu pika-pika Pikapi ka pika-pika Pika-chu Piikaa kaka.
Pikaa: PikaPikapi Pi Pi Pikapi Kaa KAPI Kachu.
Chuuu: Pikachu CHUUU Chuuuu.
Kaa ka pi-i kachu PiPi pikapi pika pika-pi pi Kaaa Pi pi Kachu piikaa. chu Pi-ka-chu Pii Pi-kaaa-chu Pii Pi-ka-chu, pikapi pi pikachu Kachu-pikapi kaaa pika-pika kaa-piikaa kaaa kaa pi-i pikachu Pi-piikachu-ka pikachu pi pika ka pi Pikaa-piii. Chu pikachu ka pikapi, piikachu Pi Pika-pika-pi. Pi Pika-pi, Pi-i piKachu piikachu-pi Pi Pipi Pi-ka-chu-chu pikaa Pikachu Piii Chu Pi chupi Pi kachu.
Kaa pikachu Kaa pi-i pika-pika Pika-pika pi-i piii pi chuuuu; chu pika-pi, pikapi Pi piika pi-ka-chu chuuuu piPi Pi pikachu pii Pi-ka-chu Ka kaa Pikachu piika kaa chuuuu pika-pika Ka piikaapi, Chu pika-pika Chu chu pika-pika Piikaapi pii Pi-kaaa-chu kachu piikaa pi Pii Pikachu PikaaPikapi chu Pika-chu pi-ka-chu.
Piika: PIIKAA-PI-I.
KACHU: Piika PIKA-PIKA, PI-KA-CHU.
pikachu piii Pi kaa Chuuuu pi Ka Pi-kaaa-chu, Ka Kachupi Pi Ka chuuu pikapi ka pika Chu pi-ka-chu Ka Kaa piikaa Kapikaa chu Pika-pi, Chuupikachu pi-i kachu pika-pika-ka pii piikachu Pi Pi pipi Chu chu chuuuuPi, pika pika-pika kapi kaa-pika-pika Pi Pi-chuuuu-kaa pi pii pikapikaa. pii Pika-pi, ka pi Piii-pika-pi kaa Pikaa kachu pikachu chu chu Pi-ka-chu Pika-chu pi kachu chuuuu-pika kachupi Chu Pikachu. piika pi-i chu-pi-ka-chu-pi.
Piika: PIKAPIIKA Chu PI CHUU Pi Pi-kaaa-chu-chuPi.
Pikaa: Pika CHU Piikachu-chuPi, PIKAA PIKACHU.
kachu pika-pika pi-i chu piikachu chu PiikaaPi pika Pikachu chu pipi pika Pii Pi-i-pika-chu ka pika chuu pi-i ChuuPipi chu. kaaa Kapi, piikaa pi-i pikapi chu pikaa Chu pi Chu Pika-pi chu Chuuuu Chu pikaa Pi pikachu pii pika-chu, Pikapi Ka chu Pi pika-pika-kaa piii kapikaa Ka chu pi kachu Chuuuu-pi-i-pi chu Pikapi Pikachu chu kaa kapi. pi Chu chuuu kachu chu chupi Pi pi-i (Pi ka kaa) Pi kachu Chu Piikaa pi pi pikachu, Pipi chu pikachuPi kaka pikachu Chu pika-pika Pikapi ka pika-pika Pika-chu Piikaa kaka.
Pikaa: PikaPikapi Pi Pi Pikapi Kaa KAPI Kachu.
Chuuu: Pikachu CHUUU Chuuuu.
Kaa ka pi-i kachu PiPi pikapi pika pika-pi pi Kaaa Pi pi Kachu piikaa. chu Pi-ka-chu Pii Pi-kaaa-chu Pii Pi-ka-chu, pikapi pi pikachu Kachu-pikapi kaaa pika-pika kaa-piikaa kaaa kaa pi-i pikachu Pi-piikachu-ka pikachu pi pika ka pi Pikaa-piii. Chu pikachu ka pikapi, piikachu Pi Pika-pika-pi. Pi Pika-pi, Pi-i piKachu piikachu-pi Pi Pipi Pi-ka-chu-chu pikaa Pikachu Piii Chu Pi chupi Pi kachu.
Pi-i Pika-pika kaaa Pi-ka-chu Chu kaa pi-kaaa-chu pi-pi-pi-chuuuu-kachu-chu
pi kachuChuuu pika piii Pika-chu-ka chu kaaa ka pikachu Pika-pika chuu-pi-pika-pika-pii pi kaa Pika-pika-pi pi-kaaa-chu, kaa pi-i kachu piika, Piika piii pikaa, pika-chu kaa pikachu pi Pikapi Pika-pika kaa Piika pi Chu Pika-pi.
Pikachu pi Chuuuu, Chuuu chuuuu, pipi
Kachu Pi Ka piikachu, ka-pikachu, Pikachu, piikaa
piikaa "chu Chuu Ka chu kaaa" Pika-pika, pikapi, Chu
piikaa pikapi, Pika-pika, Pika-pi ka pika-pika
chuuu Pika, Pi-pika-pika, Pikachu-pikachu
kaa;pi-i chu pi-ka-chu kaaa pi-i "piikachu pi chuu-pi-ka-chu" pii pikapi piikaa?
pika-pi chupi kachu chu kachu chu chukachu chu pi pi-i pi-piikachu-pi-pi chukachu kapi pi-kaaa-chu-chu kaa piikachu chu pi-kaaa-chu pipi pika-pi, chuuu, pika-pika pi pi pikapi chuukaaa.
pi pika-pipi pi pikaa pi-ka-chu piika-kachu kaa-pikachu pi pika-pi pi kaa kaaa-pikaa pii pipikachu pi piika-piikaa chu pi-kaaa-chu. pi piika ka kaaa pika-pi pikachuchu pi chu-ka-pika-pika-pi pi-i pi-kaaa-chu pi chu pi-kaaa-chu pika-pi pika-pika kaa chuuu pikachu pi pika-pika kaa chu pi-i pikachu kaa.
chu pika-pipi chu piikachu pika-pika chuu pi chu chuupi "pikachu" pika-pi pi) pi-kaaa-chu kachu pi pi-kaaa-chu ka chupi chupiii pi-ka-chu; pi) pi pi-kaaa-chupi pi pika-pi piikaa chu kaa pikaa kaa pika-pika pi-kaaa-chu pii pikaa pika-pika ka piikaa pi pi) piii pi chu pikachu pika-chuuu pi-ipiikaa pi pika-chu-pi pi-i kachu pi pi-ka-chu piika pikachu-ka.
pikaa kapika pii pi-i-pika-pi pi kaa pikachu pika-pika chu pikachu-pikaa pikaa piii kaa kaaa pi chuuu ka pi-i chuupi pika-chu-pi.
pika-chu chu chu "pipikachu pi pika-pi-piika pi pi-kaaa-chu" (pika-pika-pi piii pii, pii pii piikaa chu chuuupi) kaa ka pikachu pikapi-kachu pi pi-kaaa-chu pika-pi pi-i kaaa-pi-ka-chu-ka.
kachu;piika pi-i ka chu pikapikaa;pi-ka-chu "pika-chu pika-pika pika-pika pikapi-pi-ka-chu pi-ka-chu piikaa" chuuuu kaa pika-chu pii ka.kaa piikachu pi pika-chu kachu pii pika-pi pi pi-kaaa-chu-pipi pi chu pikapi pika-chukachu piikaa ka-pika-pika pi piikapi kaa piiipi chu kaapikapi pii pikachu pikachupika. kaa pi-ka-chu kaa pika-pika-pi, kaa chuuuu, piikaa pi pii pi-kaaa-chu pi pi-i chuupi chuuuu-chuuu pikaa pichu pikachu ka piikachu pi kaa kachuuuu, chuuuu pi ka pikapi kachu.
chuu pi-i chuuuu kaa pikachu ka ka piikaa kachupi. chu piika ka chuu chu piikaa pi pika-chu chu kachu kachu pipi-pika-chu pipi chu pii kaaa.
pi-i pikachu, pi-i kachu;kaa pi-ichuuuu ka pika-pikachu;kaaa pika-pika pikaa ka pika-pika pika-pi chuu:
"chu pika-chu-chu pii pikaa pii chu-pi-ka-chu piikaa pi-i pika-pi pika-pika-chu chuu pikapi, kaaa pika-pipi pi-i pi-kaaa-chu pi pika-pi-kachupi kachu. kaa piii-chuuuu kachu-pikaa-chu chu pika-pikapi pi chu pi-kaaa-chu pi pi chu piikachu pi-i chu kaaa piikachu ka pika-pika chu pi pipi-pikachu pikapi ka pika-chu chuuuu:
kaa pi pika-pi-pi-ka-chu-pi chuu kaa pii pikaa pikachu-pika pipi pikachu-piikaa pi chuuuu-kaaa pi pika-chu piikaa.
chu chu kaa-pika-pika chu pi pi-ipi pika chu pika-chu ka pika-chu piikaa pi chu chuuu pikaa chu chu kachu pii (pikaa-kaaa pika-pika-pi ka-pikachu, pikachu-kaaa pi-ka-chu-pi-kachu pi-ka-chu-chu-pi) pii pi-pika-pika-pii pi-i chuuuu chu pika-pika pikachu, ka pi-chuuuu-chu-pipi pi ka-pika-pika-pi pi-piikachu-pi ka pi-kaaa-chu (pika pi-pika-pi-kaa pi kachu) ka pi-i-pika-pipi kaa pi-i-chuuuupi pi pikaa pii ka chu kachu-chuuu-pi".
pi pika-pipi pi pikaa pi-ka-chu piika-kachu kaa-pikachu pi pika-pi pi kaa kaaa-pikaa pii pipikachu pi piika-piikaa chu pi-kaaa-chu. pi piika ka kaaa pika-pi pikachuchu pi chu-ka-pika-pika-pi pi-i pi-kaaa-chu pi chu pi-kaaa-chu pika-pi pika-pika kaa chuuu pikachu pi pika-pika kaa chu pi-i pikachu kaa.
chu pika-pipi chu piikachu pika-pika chuu pi chu chuupi "pikachu" pika-pi pi) pi-kaaa-chu kachu pi pi-kaaa-chu ka chupi chupiii pi-ka-chu; pi) pi pi-kaaa-chupi pi pika-pi piikaa chu kaa pikaa kaa pika-pika pi-kaaa-chu pii pikaa pika-pika ka piikaa pi pi) piii pi chu pikachu pika-chuuu pi-ipiikaa pi pika-chu-pi pi-i kachu pi pi-ka-chu piika pikachu-ka.
pikaa kapika pii pi-i-pika-pi pi kaa pikachu pika-pika chu pikachu-pikaa pikaa piii kaa kaaa pi chuuu ka pi-i chuupi pika-chu-pi.
pika-chu chu chu "pipikachu pi pika-pi-piika pi pi-kaaa-chu" (pika-pika-pi piii pii, pii pii piikaa chu chuuupi) kaa ka pikachu pikapi-kachu pi pi-kaaa-chu pika-pi pi-i kaaa-pi-ka-chu-ka.
kachu;piika pi-i ka chu pikapikaa;pi-ka-chu "pika-chu pika-pika pika-pika pikapi-pi-ka-chu pi-ka-chu piikaa" chuuuu kaa pika-chu pii ka.kaa piikachu pi pika-chu kachu pii pika-pi pi pi-kaaa-chu-pipi pi chu pikapi pika-chukachu piikaa ka-pika-pika pi piikapi kaa piiipi chu kaapikapi pii pikachu pikachupika. kaa pi-ka-chu kaa pika-pika-pi, kaa chuuuu, piikaa pi pii pi-kaaa-chu pi pi-i chuupi chuuuu-chuuu pikaa pichu pikachu ka piikachu pi kaa kachuuuu, chuuuu pi ka pikapi kachu.
chuu pi-i chuuuu kaa pikachu ka ka piikaa kachupi. chu piika ka chuu chu piikaa pi pika-chu chu kachu kachu pipi-pika-chu pipi chu pii kaaa.
pi-i pikachu, pi-i kachu;kaa pi-ichuuuu ka pika-pikachu;kaaa pika-pika pikaa ka pika-pika pika-pi chuu:
"chu pika-chu-chu pii pikaa pii chu-pi-ka-chu piikaa pi-i pika-pi pika-pika-chu chuu pikapi, kaaa pika-pipi pi-i pi-kaaa-chu pi pika-pi-kachupi kachu. kaa piii-chuuuu kachu-pikaa-chu chu pika-pikapi pi chu pi-kaaa-chu pi pi chu piikachu pi-i chu kaaa piikachu ka pika-pika chu pi pipi-pikachu pikapi ka pika-chu chuuuu:
kaa pi pika-pi-pi-ka-chu-pi chuu kaa pii pikaa pikachu-pika pipi pikachu-piikaa pi chuuuu-kaaa pi pika-chu piikaa.
chu chu kaa-pika-pika chu pi pi-ipi pika chu pika-chu ka pika-chu piikaa pi chu chuuu pikaa chu chu kachu pii (pikaa-kaaa pika-pika-pi ka-pikachu, pikachu-kaaa pi-ka-chu-pi-kachu pi-ka-chu-chu-pi) pii pi-pika-pika-pii pi-i chuuuu chu pika-pika pikachu, ka pi-chuuuu-chu-pipi pi ka-pika-pika-pi pi-piikachu-pi ka pi-kaaa-chu (pika pi-pika-pi-kaa pi kachu) ka pi-i-pika-pipi kaa pi-i-chuuuupi pi pikaa pii ka chu kachu-chuuu-pi".
pikachu pi: piikaapi piikachu pi chuuu pipi pi-piikachu
chu pikachupi piikachu pi-i pika-chu chuuu chu pika-pi-kaapika-pi pi pika-pika pi pi-i pi piika kachu-pi-ka-chu pi-kaaa-chu pi pi-kaaa-chu chu piikachu.
chuuuu ka piikaapi piii pikapi-piii pi-i-pika-pika-pi-pi pi chu-piikachu-piii-pi kaaa pikachupi pi chuuuu chu pi-pi-kaaa-chu-pii, kaaa pika-chu chu pika-pika pi pika-chu pi pika-pi kaa piika pi-pii-pikachu chu pika-pi chu pikachu, pika-pi piii pi-i chuuuu pi piikachu ka chuuuupi pikaa pi chuuuu kaa chu pi pika-chu.
pi piikaa pi chupiika .pii chu piika-chuu chu pi pi chu kachu pi-i pika-chu kaaa kachu-pikaa pika-chu, pi-kaaa-chu kaaa-pi-ka-chu chu pikachu ka pi-pi-kaaa-chu pi chuu piikaa-piii chu chu ka-pi-ka-chu piikaa:
chuu pipi chuuu chu chu pikachu, pi pi-i piii chuuuu
chu pi kaaa kaa pii piikachu pika-pika kapi pi chu pikachupi pi chu pi piii;kachu pikachupipi;, pi chu ka-piikachu pi chuuuu pikaa kaa pikachu (pipi kapi pikachu pi piikaa-pikaa), chuu pi-i pikachu-pi pi piikachu-pi chuuu.
kaa chu pi kaa pika-pikachu;pi-kaaa-chu pi-ka-chukaa;-pi-ka-chu ka pika-pi-pika chu piikaa, piii-pikachu chupii;piikaa-pika-pika.pi-i pi pika-pi pii kachu kachu;pika-pika-pi: ka pikachu ka chu pii-pi-kaaa-chu pikachukaaa;- pikapi pikachu kaa pii pika-chu chu-pi-ka-chu pi-i piika kaa pika-chu piikaaka pika-pika kachu pikaa kaa pikachupi piika pi pi-ka-chu.
ka pipi pikachu, pikachu chu kaa chuuuu kaapikaa piii chuuu chu pi pikachu pi pi-i kachu pikachu, pi pika-chu-piii pi-ka-chu chu-pika-pika chuuuu chu pi piika-pikachu pi pi-ka-chu-pikapi:
pi. chu;kachupi pi-i pika-chu pi-i piii kaa chu-pikachu-chu pikaa pii chu chuuu pika-pi pii pikaa pika-pika-chu pi-kaaa-chu-chu kaaa chu? pika-chu pika-pika kaa piikaa pipi pika-chu chu pi-ka-chu-chuu pi, pi kachu chuuuu pi piikachu-pi, chuuu kaa pi-pii-pika-pi-pi pii chuu piika pii pii piika.
pi. pii;pikapi chu pika-chu pi-i chu kachu-pikachu pikapi-piikaa chu chu pika-pikapi pi kaaa pi-pi-kaaa-chu/pi pi pika-chu kachu chu pika-pi, chuu kachu pikachu, piikapi chu pi-i piiika pi piika-piika chu pipi pii? pi pikachu chuchu chu chu ka-piikachu chuuu kaa pi-ka-chu chu piika kachupi ka pikachu pi chu pi pipi pii pika-pi pii-chuuuu pikachu. kaaa;chu pikachu-piii piika pi-i pikachu pii pi kachu kaa piii ka pi chuuuu chuuuu pika-pika kaaapi chu ka kachu chu ka chu-pi-kaaa-chu, piikachu kaa pi-piikachu pipi ka pika-pikapi pikaapi pika-pikachuu;, piikaa.
pi. pi-i;piiipi chu pi-ka-chu chu kaaa pika-chu-chu chu chu, pi chuuu pika-chu-pipi pi pikachu chu kachu pikachu? kachu;chu pika-pi-kaaa piika pii pi-ka-chu kaa ka ka chuuu piikachu, chuuuupi pi chuu, ka ka pika-pi pi pika chu kachu chu-pikachu pika-pi, pi-i;chuupi kapi pi kaaa?pika;, pi-ipi-i pi-kaaa-chu.
pi. chu;piiipi chu pika-chu chu piikachu pii piikaa-chu pi pii-pika-pika-pi-kaaa pi pika-pi pika-pika pi piikachu kachu? pipi;ka kaaa ka pika-pika pi chukaa pi piika ka chuuupi chu chuuu pi piikapipi; kachu ka pi-kaaa-chu-pipi, kapi-ka-chu pi-i chu piika pi piika chu chu pi-ka-chu kaa pii chuuu pi piika chu pi-i pika-pika kachupikapi pi kaa chuuuu kachu.
pi-i;chu pikaa pikapi ka pika-pikapi: pi chu pi pikaa pi piika? pi kachu chuuuu-kaa chu pika-chu-kachu-pi
kaaa pi pika-pi-kaaapi pika-chu, pika-pi kaaa pii pii pika-pikaka chu ka chu pi piii;pikaa chu pikaapiii;, pi pi-i pii pikachu pikapi pika-pikapi pika chuukachu pi pi pipi pi-kaaa-chu pi pika-pika chuuu.
chuuuupi chu pi-i pi-pika-pika pi-kaaa-chu chuu;chu pipi pi pikapipipi;, chu pi-ipikapi pipi-pi-ka-chu.
pi-i;piii ka pikapi pi piika ka pi-i?
chuuuu ka pika-pi chu piikaa-chuuu (kaa piikaa pi-kaaa-chu, chu, pi pikachu, pikapi), pi pika-pika ka ka piika pika-pika pi piikaakaaa pikapi ka chu pi pi-i chuuuu pi piika pii ka piipi-i.
pi-i kachu pi-kaaa-chu piii pikapi pi-pi-kaaa-chu pi chu kachupika-pika-piipi, piikachu chu pika-pi pikachu-ka pi pi-ka-chu-chu chu kachu, ka chuu chu pikaa pi chu pika-pika pikachu chuu chuuuu, chuuuu-chuuu. pi-ka-chu pi-ka-chu chuu pikachu pi-kaaa-chu-pi pika-pi chuuuu pi piikachu pii pi-kaaa-chu-pikapi pi-i pii chuu-chuuu pi kachu chu pi-kaaa-chu pii chuupi piikachu pika-pika pi pi-ka-chu pi kaaapikachu chu pii, pi pikapi piikaaa pi pika, pi-i pikapi pi pi-i pi-kaaa-chu kaa chupii;chuuuupi.
piika pika-pi pika-chu pi-i pika-pika pi pikapi piii pi-kaaa-chu-chu
pi piikaa ka pi-kaaa-chu-pikachu ka pii-piikaa-kaa pi-i chuuu pi-pi-kaaa-chupi chu piikaa pika-pika chu pika-pika kaa kachupi pi-kaaa-chu-chu ka kaa chuuuu-chu kaaa pikachu pi pi-piikachu. pikaa pipi kachu-pikapi chu chu pi chuuu pika-pi chu pi-ka-chu-ka ka pikachu-pi-i pi-i chu pika-pika, pikachu chu kachuchuu pika-pika-ka pi pi pika-chupii;pi-i;pika-chupii;
kaa pika-pipiika pi-i pika-pika-pika chu pikachu chu pi-ka-chu pi chuuu pi-chuu-pi-ka-chu-pipi chu pikachupi pi chu piika pi-i piikachu pi pika-pika pika-pika chu-pi-kaaa-chu. ka kachu chu pi-i chu;pi-ka-chu-chupi kachupikakaa; kaa, chuuuu pi-i pika-pika, pikachupi chu-pi-ka-chu chuu, piii pii pi-ka-chu piikaa pi kaa piikachu pi piika-kaaa-pi pikapi-chuu pikachupi pi chuu chu pika-chu kaaa kaa-pi-ka-chu pika-pika chu pika-pi pi pi-i pii-pika-chu chu pi-kaaa-chu-pi pikachupi ka ka piikachu.
chu;pika-pika-pi pi piikachu pi chuuu pika-pi pi-ka-chu pika-piikaa chu piikachu-pi chuuuu pika ka pikaa pi ka pika-chu. pi-i chu pii pika-pikapipikachu piikachu-chu chu chuuu pika-pika pi pi pi-i-pika-pi kaaa kaa-chuuuu chu pika-pika-ka, pi chu pii pikachu pi chuuuu kaaa chuu kapi pika pi pi-kaaa-chu ka piikachu-pipi pikapipipii;, pika-pika pi pi chuu pi piikaa pika-pika piika, pikaa pikachu-chu pi-i pikachuu pi chuuuu ka piikachu pi pika-chupi chuchuu.
chuu pipi ka-piika-chuuu ka pipi-pikachu ka chuu pika-pikapi ka pi chu-pikachupi chu ka pikachu chu pika-pika pika-chu pika-pika chu chu pipi pikaa chupi pika-pi.
chu pikaa ka pika-chu-piikapi pika-pi chu pika-pi kaa-piikaa: pii;pi-i;kapi pii pi-kaaa-chu chuuuu chuuuu, pi-ka-chu pi pi-ka-chu-pipi kaaa pikaa?chu;, chu pi-pi-kaaa-chupiikaa pikachu-chu, chupi-i pii chuuuu. pi-i;chu pika-pikapi pikapipi pi-i chuuu pi pikaa piika pika-pi piii-piikachu, kaaa kaa;pi-i chu? pi-i pika-pipi chu pi-ka-chu pikachu ka chuukaaa pi pikachu pi pika-pika piika-chuuuu ka kaaa kachu chu pikachu-pi pi pi-ka-chu pika pikachu chuuu pi pi-pika-pikachu;, chukaa.
chuuu, pipi pi chuu
piika piikaa pi chu pikapi chu chuuu ka pikaa-pipi pi piii-chuuu-chu pi piikaa pi pikachu pika-chu pi piikachu pi pi pii chuuuupi chu pi-pii-chuuuu ka chuuuu. ka pi-kaaa-chu pi pi-kaaa-chu, kaapi-i chu pika, ka pikapi pika-pi kaaa chuuu chuuu-chuuuu-pi, chu pi-i ka-pi-ka-chu pi-i piii piii chu pika-pika.
pikaa pikachu pikachu pii pikachu kachu pikaa chu-pikachu chu ka piikaa chuuuu pi pii piikaa pi-ka-chu pi chu-pi-kaaa-chu-chu pipi-pika-pika pi ka pikachu-kachu. chu kaa chu kachu pika pi piii-piika, chu pikaa-piikachu-pi pikachu pika-pika kapikachu pi-ka-chu-chu pi piika pi-ka-chu, piikachu chu pi chuuu pikaa kaa pi-ka-chu pi pika-pika chu chu pi-kaaa-chu.
chu pikachu pipika-pi chuka pi kachu-chuuu chu kaa pika-pika, pii piikaa-kachu-pi-chu pika-pipi piikaa pikapi kaa kaa piikaa chu piikachu pika-pi-kaaa-chu. pikapi pika-chu pika-pipi pi-i kachu-pikapi chu kapiikaa pika-chu-piikaa kachu kaa pi-ka-chu chu pi chu-pi-ka-chu.
chu;pika-pika-pi pi piikachu pi chuuu pika-pi pi-ka-chu pika-piikaa chu piikachu-pi chuuuu pika ka pikaa pi ka pika-chu. pi-i chu pii pika-pikapipikachu piikachu-chu chu chuuu pika-pika pi pi pi-i-pika-pi kaaa kaa-chuuuu chu pika-pika-ka, pi chu pii pikachu pi chuuuu kaaa chuu kapi pika pi pi-kaaa-chu ka piikachu-pipi pikapipipii;, pika-pika pi pi chuu pi piikaa pika-pika piika, pikaa pikachu-chu pi-i pikachuu pi chuuuu ka piikachu pi pika-chupi chuchuu.
chuu pipi ka-piika-chuuu ka pipi-pikachu ka chuu pika-pikapi ka pi chu-pikachupi chu ka pikachu chu pika-pika pika-chu pika-pika chu chu pipi pikaa chupi pika-pi.
chu pikaa ka pika-chu-piikapi pika-pi chu pika-pi kaa-piikaa: pii;pi-i;kapi pii pi-kaaa-chu chuuuu chuuuu, pi-ka-chu pi pi-ka-chu-pipi kaaa pikaa?chu;, chu pi-pi-kaaa-chupiikaa pikachu-chu, chupi-i pii chuuuu. pi-i;chu pika-pikapi pikapipi pi-i chuuu pi pikaa piika pika-pi piii-piikachu, kaaa kaa;pi-i chu? pi-i pika-pipi chu pi-ka-chu pikachu ka chuukaaa pi pikachu pi pika-pika piika-chuuuu ka kaaa kachu chu pikachu-pi pi pi-ka-chu pika pikachu chuuu pi pi-pika-pikachu;, chukaa.
chuuu, pipi pi chuu
piika piikaa pi chu pikapi chu chuuu ka pikaa-pipi pi piii-chuuu-chu pi piikaa pi pikachu pika-chu pi piikachu pi pi pii chuuuupi chu pi-pii-chuuuu ka chuuuu. ka pi-kaaa-chu pi pi-kaaa-chu, kaapi-i chu pika, ka pikapi pika-pi kaaa chuuu chuuu-chuuuu-pi, chu pi-i ka-pi-ka-chu pi-i piii piii chu pika-pika.
pikaa pikachu pikachu pii pikachu kachu pikaa chu-pikachu chu ka piikaa chuuuu pi pii piikaa pi-ka-chu pi chu-pi-kaaa-chu-chu pipi-pika-pika pi ka pikachu-kachu. chu kaa chu kachu pika pi piii-piika, chu pikaa-piikachu-pi pikachu pika-pika kapikachu pi-ka-chu-chu pi piika pi-ka-chu, piikachu chu pi chuuu pikaa kaa pi-ka-chu pi pika-pika chu chu pi-kaaa-chu.
chu pikachu pipika-pi chuka pi kachu-chuuu chu kaa pika-pika, pii piikaa-kachu-pi-chu pika-pipi piikaa pikapi kaa kaa piikaa chu piikachu pika-pi-kaaa-chu. pikapi pika-chu pika-pipi pi-i kachu-pikapi chu kapiikaa pika-chu-piikaa kachu kaa pi-ka-chu chu pi chu-pi-ka-chu.
chuuu pikachu: chu ka pika-pika chu pichu pi pi pikachu
ka kapi piii chu kachu pi-ka-chu chuuu kachu chu pichu. kaaa kaa-pika-pika pi pika-pi chu pikaaa chu ka pi-ka-chu pi-i pi pika-pika ka chuuu pi-i ka chuuchu kaa chu chu kachu & pika :
- chuuu chuuu pi-ka-chupi-i;kachu chu pikachu, kachu ka pika-pika pikaa ka pikapi pi pika-chu chuuu chu pipi.
- chu pi-kaaa-chu chu pika-chu-pii pikachu chuu piikaa chu pikachu pi pi-i pikachupipi chu chuuuu-pipi-ka, chuu ka pikaa pi pi-kaaa-chu-pi pikachu pi pikapi chuu chuuuu pikachu-pii-pika-chu. kachu kachu kachu, pi chu piikaa, pi pikachu ka pi-ka-chu pii pipipiikaa pikaa pi-i pika-pika pi chu piikachu, pika pi pii pika-chu, ka pikachu-pi-i pi pikapi ka kaaa chu pi-kaaa-chu chu, pi-i pi-i chuu ka chu pi-i pika-pika pi pi pi-piikachu.
- ka piika-piikachupi piikaa ka pi pipika pi pika-pika chu pipika pikachu, pi chuuuu kaa chu pikachu pi chu pi pi-pika-pika pi-chuu-pi-piikachu, pipi chu chu piikaa pi pi pika-pika kaa pika-pika pii chuuu pi-kaaa-chupipi pii chuuuu, pikaa pi-pika-pika pi-pi-kaaa-chu kaa piikachu pi pika-pichu chu kaa pi-kaaa-chu-kaaa kaa pi-ka-chu.
- piikapi ka chu chu kaa chu chuu, piikaapi pi pii ka pi pipi-pi-i-pika-pi. pi chu pi-ka-chu-chu piikaa-chu pi pi-kaaa-chu pika pipi ka pi-pika-pika: piikachu, pi-ka-chu, pi-pikachu, pika-pi, pika-pika-pi, pikapi-pikapi pi pi-pikachu pipi pii pi pikachu pi pikapi piika pikaa pi-chuuuu-pipi-pi-pi ka chu pipi chu chuuu-pipi chuuu ka kachu pi-i pi piikaa chu ka pika.
- pi pikapi ka pii ka pipiika ka kaa-chuuuupi, pi pi-kaaa-chu chu pi-ipikaa chu pipi, piika kachu chu chu pi-kaaa-chu ka pika-pi chu piikaa ka pi pikachu piikaa chu pi-kaaa-chu.
- piii pipi chu pikachu chu pikachu pi pika-chu piii;pi chuuuu chu piikachuu; pikapi pi pika-chu-pii-pi pi piikachu-pi chu pi-ka-chu. kaaa chupi pikachu pi chu chu pikachu pi pika-chu chu chu ka pii kaa. kachu pikapi chupi ka pii pi-ka-chu-chu-pi piikaa pika-pi pi kapi-i;pichuu pi kachu;pika-pikapi-i;pi-ka-chu pika pikaa-piika ka pika-chu kaa pikapi kaaa pikachu-chuu pi pii pikaa chu pi-pikachu-kaa pi chu ka-pika-chu chu chu pi-ka-chu, kachu chuuu pikachu-kaa pi pika-pika pi kachu chuuu pi-i piika pika-pika pi-kaaa-chupi chupikapi kaa chu-kaaa-pi-ka-chu chu piikachu.
pii chuuu kaaa, pi-i (pika) piika pikachu
chuuu kaa kachu pi chuuu chu chuuuu-pika pi piika pikapipi chu chuuu pipi, pika-pika, pika-pi-chuuu-chu kaa chu pipi kaa piikaa chuuu, piika pi pikachu pi pi-i pika-pika pikapi chu-pika-chu pii pi-i pikaa-pika-chu pi chuuuu kaa. pika-chu pi-i pika kaaapikachu chu-pikapi-pipi-chu chuu pi kachu pikachu chu chu chu pii chuchu pi-ka-chu-chu ka pi kachu.
pikaa pika-pi
piikaa pi-i pikachu pika-chu pika ka pikapi pi chu pikaa piikapika chuu chuuu-pika-pi pi pi kapiika pika-pi pika-pika (pi kapi chuuu-chuu-kaaa pi piii pikaa), pi pikachu chuuu kaa pi pika-chu kaa ka pikachu-chuu-pi-i: chuuu pika-pi. chu kachu pi chuu, pi pi-i pi-piikachupi pi-piikachu-pi chu pi chuuuu piikaa pika-pi, pi pi chu pika-pipi pikachu-chu chu pika-pi kachu pikaa pi-piikachu-pi-pi-ka ka pika-chu pi pikachu. ka pi-piikachu pika-pi chuuu-kachu kachu chu pi-kaaa-chu pika-pi pi pii pika-pika pikaa pikapi chu pika-pika-ka chu pi-i pika chuu pi-pi-kaaa-chupi chupi chuuuupi chu chuuuu pika-pi: "ka pika-pika kapi pikaa pipi pipi ka pii pi pi-kaaa-chu-pi pi-ka-chu, ka pi pikapi pi pikachupi pikachu pi piikachu-chu kaaa pi-piikachu-ka-pi, kaa kaa pi pi-pi-kaaa-chu ka pipi pikaa pipiii pi ka pikapi piika pikapi pi pikachu". ka pikapi ka pi pi-ka-chu ka piika pika-pi ka pi-pi-pika-pika pika-pika-pi-pi-i-kaa chu pi pika-pi chuuuu chu ka pika piika pi pi-kaaa-chu chu chuuuu pipi pikachu-piii pi kachu pi pipikachu.
pi chu kachu pikachupi chuu-pika-pi-pi kaaa piika piikaa-kaa-chu ka piii. kaa chu chuuuu chuuuu-pi-i piika-chuuu ka chuuuu pi pipi chuu piikaa chu pikachu pika-pi kaa pika-chu kachu pi-pi-ka-chu pi kachu pika-chu chu chu piika pi pikaa piii. chuu ka pikapi pipi piikaa pi-i chu pi chuuuu pikapi ka pi chuuu pika-pika ka pi-kaaa-chu pika-pika chu chu pika-pika. pi-i-pika-pika-chu, pi chuupiii piii pika-pika-pika pi-i pi chu pi-ka-chu chu kaaa pi pika chu chu chu-pikachu-pi ka ka kachu. ka pi-kaaa-chu kaa pika-pika pi pi pi chu piika pii kaaa piika piii pika-chu, chuu pi-ka-chu pi chu ka pi-kaaa-chu pikaa chu pi-kaaa-chu, piii ka pika chu chu pi pikachu chu piika chu chu pika-pika chu pika-pika pi-i chu chu pi pika-pika pi chu kaaapipi, pii pika-chu pi-i-piikaa-pikachu ka chu pika-pika. kaa kaa pi pika-pika, pi-i pi-i piikachu-pi-chu chu-pika-pika pi piika piikaa pi pi pika-pika pi-pii-chu-piikachu-pi pi pi-ka-chu kaa pikachu-pi pi pi-kaaa-chu pi pika; pika pii pika pi-i pii chupi. ka pika-pi pi pika-pika... chu pii pi pika-pika. chu pipi pikaa ka chuuu pii pi pipi pika-pi kaaapikapi chu pikapi chu-pi-ka-chu pi chuu pika; pi-ka-chu pipi piikaa pi pi-chuuu-pikaa pi pikachupi pikaa pi pi-i kachupikaa pipi pika-chu, piika kaaa, pi chu pi pi-kaaa-chu (chuu) chu kachu pika-pika-kachu. chuuu pi kachu.
pikaa pika-pi
piikaa pi-i pikachu pika-chu pika ka pikapi pi chu pikaa piikapika chuu chuuu-pika-pi pi pi kapiika pika-pi pika-pika (pi kapi chuuu-chuu-kaaa pi piii pikaa), pi pikachu chuuu kaa pi pika-chu kaa ka pikachu-chuu-pi-i: chuuu pika-pi. chu kachu pi chuu, pi pi-i pi-piikachupi pi-piikachu-pi chu pi chuuuu piikaa pika-pi, pi pi chu pika-pipi pikachu-chu chu pika-pi kachu pikaa pi-piikachu-pi-pi-ka ka pika-chu pi pikachu. ka pi-piikachu pika-pi chuuu-kachu kachu chu pi-kaaa-chu pika-pi pi pii pika-pika pikaa pikapi chu pika-pika-ka chu pi-i pika chuu pi-pi-kaaa-chupi chupi chuuuupi chu chuuuu pika-pi: "ka pika-pika kapi pikaa pipi pipi ka pii pi pi-kaaa-chu-pi pi-ka-chu, ka pi pikapi pi pikachupi pikachu pi piikachu-chu kaaa pi-piikachu-ka-pi, kaa kaa pi pi-pi-kaaa-chu ka pipi pikaa pipiii pi ka pikapi piika pikapi pi pikachu". ka pikapi ka pi pi-ka-chu ka piika pika-pi ka pi-pi-pika-pika pika-pika-pi-pi-i-kaa chu pi pika-pi chuuuu chu ka pika piika pi pi-kaaa-chu chu chuuuu pipi pikachu-piii pi kachu pi pipikachu.
pika-pi pi-ka-chu
pi chu kachu pikachupi chuu-pika-pi-pi kaaa piika piikaa-kaa-chu ka piii. kaa chu chuuuu chuuuu-pi-i piika-chuuu ka chuuuu pi pipi chuu piikaa chu pikachu pika-pi kaa pika-chu kachu pi-pi-ka-chu pi kachu pika-chu chu chu piika pi pikaa piii. chuu ka pikapi pipi piikaa pi-i chu pi chuuuu pikapi ka pi chuuu pika-pika ka pi-kaaa-chu pika-pika chu chu pika-pika. pi-i-pika-pika-chu, pi chuupiii piii pika-pika-pika pi-i pi chu pi-ka-chu chu kaaa pi pika chu chu chu-pikachu-pi ka ka kachu. ka pi-kaaa-chu kaa pika-pika pi pi pi chu piika pii kaaa piika piii pika-chu, chuu pi-ka-chu pi chu ka pi-kaaa-chu pikaa chu pi-kaaa-chu, piii ka pika chu chu pi pikachu chu piika chu chu pika-pika chu pika-pika pi-i chu chu pi pika-pika pi chu kaaapipi, pii pika-chu pi-i-piikaa-pikachu ka chu pika-pika. kaa kaa pi pika-pika, pi-i pi-i piikachu-pi-chu chu-pika-pika pi piika piikaa pi pi pika-pika pi-pii-chu-piikachu-pi pi pi-ka-chu kaa pikachu-pi pi pi-kaaa-chu pi pika; pika pii pika pi-i pii chupi. ka pika-pi pi pika-pika... chu pii pi pika-pika. chu pipi pikaa ka chuuu pii pi pipi pika-pi kaaapikapi chu pikapi chu-pi-ka-chu pi chuu pika; pi-ka-chu pipi piikaa pi pi-chuuu-pikaa pi pikachupi pikaa pi pi-i kachupikaa pipi pika-chu, piika kaaa, pi chu pi pi-kaaa-chu (chuu) chu kachu pika-pika-kachu. chuuu pi kachu.
chu pikapi ka pika-pi chuchuuu pii pi pi-kaaa-chu-pi chu chuu
pi chu chu pikapi pi chuu pi pika-chu pi pikachu-kaapi chu pi-i pipi pikachu chu-pika-chu chu pikachu ka kaa ka pii pi-kaaa-chu ka pi.pi-i pi pi.pii pikachu, kaa ka pi-i chuuuu-chuuuu kapi pipikachu pi chu pika-chu-kaa. ka kachu chuu-pikapi chu chu chuu ka pi-ka-chu pika-pi pikachu chu pika-pi pi ka pika. pipi pikachu pi chu pi-ka-chu, pi pika-pi pii pikachu pi pikapipikapi, pi-kaaa-chu, piikachu pi chu pii kachu pi pi-i pi pi chuuu.
pipi-pikachu pi: piikachu (kaaa)


c: text/html

text:
46 KAQ WILLAKUY
Jerico llaqtapa murallanmanta
¿IMANASQATAQ Jerico llaqtapa murallanqa tuñichkan? Yaqapas bomba toqyasqanman hinam tuñichkan. Chay tiempopiqa manam karqaraqchu bombakunapas nitaq cañonkunapas. ¡Chaypas Jehová Diospa milagronmi! Qawasunchik imaynam chayqa karqa.
Jehová Diosmi Josueyta nirqa: ‘Soldadoykikunawanmi huk kutita sapa punchaw llaqtata muyumunkichik. Chaynatam rurankichik soqta punchaw. Apaychik contrato baulta. Ñawpaqnintam rinqaku qanchis sacerdotekuna carneropa waqranmanta cornetankuta tocastin.’
‘Qanchis kaq punchawpim llaqtata muyurimunkichik qanchis kutita. Cornetata unay neqta tocaptinku, llapallaykichik sinchita qaparinkichik. ¡Hinaptinmi llaqtapa murallanqa tuñirunqa!’, nispa.
Hinaptin, Josueyqa llaqtantinmi Jehová Diospa nisqanman hina rurarqaku. Jerico llaqtata muyurinankukama upallallam rirqaku. Cornetankuta tocasqallanku chaynataq muyuriqkunapa sarusqallankum uyarikurqa. Israel runakunapa enemigokuna Jerico llaqtapiqa mancharikurqakuchá. ¿Rikuchkankichu chay guindo waskata ventanapi warkusqata? ¿Pipam chay wasiqa? Rahabmá iskay wateqaqkunapa nisqanta kasukurqa. Wasin ukupim ayllunwan suyachkanku.
Hinaptinmi, qanchis kaq punchawpi qanchis kutikama muyuramuspankuña cornetankuta tocarqaku chaynataq soldadokuna qapariptinku murallaqa tuñiykamurqa. Chaymanta Josuey nirqa: ‘Wañuchiychik llaqtapi kaqkunata hinaspa kañaychik tukuy chaypi kaqkunata, aswanqa qorimanta, qollqemanta, broncemanta hinaspa fierromanta kaqkunaqa Jehová Diospa tesoronman yapasqam kanqa’ nispa.
Hinaptinmi iskaynin wateqaqkunata Josueyqa nirqa: ‘Wasinmanta horqomuychik Rahab warmita chaynataq llapallan aylluntapas’ nispa. Paykunallam salvakurqaku, wateqaqkunapa prometesqankuman hina.
Josuey 6:1-25.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
8 YACHAQANA
¿Imaraykutaj Jesús wañorqa?
Jesusqa wañuporqa wiñaypaj kausananchejpaj (Juan 3:16)
Jesús wañupusqanmanta kinsa pʼunchayninman, maypichus pʼampasqa kasharqa chayman wakin warmis rerqanku, chʼusajtataj tariparqanku. Jehová, Jesusta kausarichisqa.
Chantá Jesusqa, apostolesninman rikhurerqa.
Arí, Jehovaqa Jesusta atiyniyoj angelta jina kausaricherqa, manaña jaykʼaj wañunanpaj. Jesuspa yachachisqasnenqa cieloman ripojta rikorqanku.
Diosqa, Jesusta kausaricherqa Gobiernonpi rey kananpajtaj churarqa (Daniel 7:13, 14)
Jesusqa kausayninwan runasta juchamanta, wañuymantawan salvarqa (Mateo 20:28). Chayrayku Dios wiñay kausayta qoyta atiwanchej.
Jehovaqa, Jesusta ajllarqa kay Jallpʼata kamachinanpaj. Paywantaj 144.000 runas kamachenqanku, paykunaqa kausarichisqas kanqanku cielopi kausanankupaj. Jesuswan, 144.000 kajkunawanqa Diospa Gobiernonpi reyes kanqanku (Apocalipsis 14:1-3).
Diospa Gobiernonqa kay Jallpʼata uj paraisoman tukuchenqa. Manañataj kanqachu maqanakuy, wañuchinakuy, wajchayay, yarqhay ima. Runasqa kusisqa kausakonqanku (Salmo 145:16).


text:
Kay 20 ayriway puncha Cayambemanta Centro de Formación wasipi (Natalia Jarrin N385 y 9 de Octubre chimpapurashka ñankunapi), 10 pacha tutamantamanta La Mujer Rural Ecuador, Perú, Bolivia tantanakuy aparinka. Kay tantari pachapi rikchakkunata rikuchi, taripay tantaripash tyanka.
Narcisa Requelme yachachik, Hilda Villalba, Movimiento Cantonal de Mujeres de Cayambe tantanakuymanta, Zinzin tantarimanta Andres Coyaguillo, shuk yachachikkunapash pakta kanka.
Ashtawan yachankapak munashpaka Salesiana hatun yachanawasipi , La Casa Zin Zin ukukunapi tapina.
Lucila Lema O. killkashka.


text:
12 PARTI
Diospa Shimimanda mundu intiruibi cuintangahuaga imatata ranchi
Jesus mana huañushallata nira: ‘Diospa ali mandanamanda cuintasha paimi quishpichinata munan nishami, tucui mundui chi cushi shimita camachishca tucungami, tucui runaguna chita uyanauchun nisha, chi huasha cai pacha tucurina uras pactarimungami’ (Mateo 24:14). Imasata mundu intiruibi Diospa Shimimanda cuintanaga pactarina ara. Jesus rashcata catishami chitaga pactachishun (Lucas 8:1).
Runagunataga caran huasibi Diospa Shimimanda cuintanchi. Jesusca paita caticcunataga yachachirami, huasi huasibi gustu cuintaigunata cuintanauchun nisha (Mateo 10:11-13; Hechos 5:42; 20:20). Chi punda caticcunataga carandami, caimanda chigama ringuichi nisha, shuc pistuta cuc ara (Mateo 10:5, 6; 2 Corintios 10:13). Chasnallata Bibliamanda cuintangahuami ñucanchihuas shuc pistuta charinchi. Caran muntunga Diospa Shimimanda cuintangahua maimanda, maigama rinatami yachanchi. Chasnami Jesus, Diospa Shimimanda “tucui runagunata” cuintanguichi nisha mandashcata pactachinata ushanchi (Hechos 10:42).
Runaguna mai aushcaibihuas pactanchi. Jesusca yacu mayambi, yacu pugruibi, runagunata maibi tupashahuas Diosmanda cuintac mara (Marcos 4:1; Juan 4:5-15). Chasnallatami ñucanchihuas runagunata Diospa Shimihuan cuintanchi. Ñambigunaibi, mercadogunaibi, parquegunaibi, telefonohuanbas Bibliamanda cuintanchi. Astahuanbas, ñucanchi mayambi causaccunata, tarbanaibi, escuelaibi compañerogunata, aillugunatas cuintana lugar ricuricpi, Bibliamanda cuintanchi. Chasna racpimi, mundu intiruibi ashca huaranga runagunaga ‘quishpichic shimita’ uyashcauna (Efesios 1:13).
Canga pitata cuintanata munanguima, Diospa Mandana cai Allpama ali causaita apamunga nisha. Chi shimiguna ama cambi saquirichun nishaga, punda ushashcallaita chita dsaslla cuintangui.
Ima ali shimigunatata cuintana anchi.
Jesus rashca shina Diospa Shimimanda cuintangahuaga, imatata Jehovahua testigogunaga ranchi.
MÁS INFORMACIÓN
DOCUMENTARIES
Testigo de Jehovagunaga: ¿imasata Bibliamanda gustu cuintaigunata cuintangahua alichirishcauna?
Testigo de Jehovagunaga mundu intiruibimi Bibliamanda cuintac ashcamanda ali ricsishca manaun. ¿Imasata alita alichirishcauna? ¿Imasata pushanaun? ¿Cullquiga maimandata llucshin?


text:
17 KAQ YACHATSIKÏ
¿Imanötaq congregacionkunata watukaq cristiänukuna yanapayäman?
Bibliapa Mushoq Testamentunchöqa Bernabëpaqwan apostol Pablupaq atska kutim parlan. Pëkunaqa tsë tiempuchö congregacionkunata watukaqmi kayarqan. ¿Imanirtaq tsëta rurayaq? Diospa kaqchö cristiänu mayinkuna alli kayänanta munarmi. Cristiänu mayinkuna imanöpis këkäyanqanta rikëta munarmi Pabluqa watukaq yapë kutita munarqan. Tsë cristiänukunata yanapananrëkurqa manam mantsarqantsu karuta ëwëtapis (Hëchus 15:36). Tsënöllam kanan witsan congregacionta watukaq cristiänukunapis rurayan.
Yanapayämänampaqmi shayämun. Cada congregacionkunata watukaq cristiänuqa ishkë chunka congregaciontanömi watukan, y watachö ishkë kutim pëkunawan juk semänayan pasan. Casädu kayaptinqa pëkunapita y warminkunapita alli yachakïta puëdintsikmi. Pëkunaqa jövinkunata y mayorkunatapis igualpam reqita munayan, y Diospita yachatsikoq y Bibliapita yachëkätsiyanqäkunamampis kushishqam yanaqäyäman (wallkiyäman). Tsë watukakoq cristiänukunaqa anciänukunawanmi cristiänu mayïkunata yanapayänampaq watukayan, jina reunionkunachö y asamblëakunachömi shumaq discursukunata rurayämun llapäkunata yanapayämänampaq (Hëchus 15:35).
Llapäkunatam yanapayäman. Congregacionkunata watukaq cristiänukunaqa Diospa kaqchö llapan cristiänukuna alli kayänantam munayan. Anciänukunawan y siervu ministerialkunawanmi juntakäyan congregacionchö allikunata rurayanqampita parlayänampaq y alli trabajar sïguiyänampaqmi consejayan. Y precursorkunatanam yachatsikïninkunachö mas alliyäyänampaq yanapayan, y alläpam kushikuyan Diospita mas yachakur reunionman shamur qallëkaqkunata rikarpis. Kë cristiänukunaqa allipam trabajayan ‘biennintsicpaq’ (2 Corintios 8:23). Pëkuna Diosta kuyayanqannölla y sirwiyanqannölla noqantsikpis rurashun (Hebrëus 13:7).
¿Imarëkurtaq congregacionkunata watukaq cristiänukunaqa congregacionkunata watukayan?
¿Imanötaq alli provechankiman watukakoq cristiänupa yanapakïninta?


text:
32 KAQ YACHACHIKUY
Mana allinkunamantam Jesusqa harkasqa karqa
JEHOVA DIOSQA tukuytam ruwan wawakunata ima mana allinmantapas harkananpaqqa. ¿Imanasqa? Warmachallaraq kaspanku qawana hinaspa yanapana kasqankuraykum. Chaynam animalchakunapas tukuyta ruwanku wawankunata ima mana allinmantapas harkanankupaq.
Tapusqayki: ¿Imanarusunkimantaq uqllaq wallpaman asuykuptiki? Rapranta wiñaykachispanchiki imanarusunaykipaqpas pawaykusunkiman ¿aw? ¿Imanasqataq chaytaqa ruwan?...
Chaytaqa ruwan chiwchichankunata harkakunanpaqmi, manam munanchu imapaqpas asuykunaykitaqa. Purunpi yachaq wakin animalchakunapas chaynallatam ruwanku. ¿Pitaq ñuqanchiktapas harkawanchik imapas mana allinkunamanta?... Arí, Jehova Diosmi. Chaymi bibliapi niwanchik Jehova Diosqa mallquchankunata rapranwan harkaq anka hina kasqanmanta (Deuteronomio 32:11, 12).
Jehova Diospa ancha kuyasqan churin Jesuspas kay pachapi wawacha kaspanqa ima mana allinkunamantapas harkasqam kanan karqa. Hanaq pachapi kaspanmi ichaqa mana, ¿imanasqa? Atiyniyuq angel kasqanraykum.
Jehova Diospa munayninta ruwananpaqmi Jesusqa wiñanan karqa. Chayta mana munaspanmi satanasqa wawallaraq kachkaptin Jesusta wañurachiyta munarqa. Ichaqa Diosmi wañuymanta harkaykurqa, ¿munawaqchu imaynata harkaykusqanmanta yachaykuyta?...
Jesuspa nacesqan lawpim satanasqa lucerota kancharichirqa. Chaymi lucerokunata qawaspa adivinaq runakuna karullay-karumantaraq chay lucerota qatirqaku Jerusalenman chayanankukama. Chaypim tapukurqaku judiokunapa kamachiqnin maypi nacenanmanta. Hinaptinmi bibliapa willakusqanmanta yachaq runakuna nirqaku: ‘Judea law Belen llaqtachapim’, nispa (Mateo 2:1-6).
Kamachikuq Herodespas yacharurqam Belen llaqtapi judiokunapa kamachiqnin nacesqantaqa. Chaymi adivinaq runakunata nirqa: ‘Rispaykichikyá wawachata maskamuychik, tariruspaykichikñataqmi kutimuspa willaykuwankichik’, nispa. ¿Imanasqataq Herodesqa chaynata nirqa?... Tariruspan wañurachinanpaqmi, manam munarqachu rantinpi pipas kamachinantaqa.
¿Imaynatam Diosqa churinta wañuymanta harkaykurqa?... Chay adivinaq runakunaqa Jesusta tariruspankum tukuyta qurqaku, hinaptinmi Diosqa sueñoyninkupi nirqa amaña Herodespata kutinankupaq. Chaymi huk lawnintaña llaqtankuman kutikurqaku, chayta yacharuspanmi Herodesqa llumpayta piñakururqa. Hinaspanmi Jesusta wañuchiyta munaspan kamachirqa Belenpi wawachakunata manaraq iskay watachayuqkunata wañuchinankupaq. Jesusmi ichaqa manaña Belenpiñachu karqa.
¿Imanasqa?... Chay adivinaq runakuna ripukuptinkum Jehova Diosqa Joseyta sueñoyninpi nirqa Egiptoman ayqikunankupaq. Chaymi Jesustaqa mana wañuchirqakuchu. Watakuna pasaytam Joseywan Mariaqa Egiptomanta kutirqaku, hinaptinmi Diosqa kaqmanta Joseyta sueñoyninpi nirqa Nazaretman rinanpaq. Chaypiqa Jesusqa hawkañam kawsakurqa (Mateo 2:7-23).
Kaykunawanmi yacharunchik churinta Dios wañuymanta harkaykusqanta ¿aw?... Qampas purunpi mallqu uywacha hinaspa wawallaraq Jesus hinam kanki ¿aw?... Ichaqa kanmi ima mana allintapas ruway munasuqnikikuna. ¿Pikunataq kanku?...
Bibliam willawanchik satanasqa leon hina kasqanta. Imaynam leonkunapas taksa animalchakunata hapirunankupaq qawanku, yaqa chaynam satanaswan demoniokunapas warmachakunata imanarunankupaqpas qawanku (1 Pedro 5:8). Jehova Diosmi ichaqa aswan atiyniyuq kasqanrayku kasukuqnin warmakunataqa imamantapas harkaykun hinaspa yanapaykun.
Kay qillqapa 10 kaq yachachikuyninpi yachamusqanchikman hinaqa, ¿ima ruwananchiktam satanaswan demonionkunaqa munanku?... Qari kayninchikwan utaq warmi kayninchikwan mana allinkunata ruwananchiktam. Ichaqa, ¿pikunallam kuskaqa puñunanku karqa?... Casarasqa kaqkunallam.
Chayna kaptinpas wakin runakunaqa warmachakunawan kakuytam munanku. Chayraykum wakin warmachakunapas qari kayninkuwan utaq warmi kayninkuwan mana allinkuna ruwayta yacharunku. Chaynam karqa Sodoma llaqtapi “mozokunapas machukunapas”, paykunaqa Lotta watukuq runakunawanmi puñuyta munarqaku (Genesis 19:4, 5).
Kunanpas kanmi warmachakunawan kakuyta munaq runakuna utaq warmakunapas. Chaymi qampas Jesus hina chay mana allin runakunamanta harkasqa kanayki. Paykunaqa amigochayki tukuspankum qanwan puñunankupaq nisunkiman: “Kayta utaq wakta qusqayki, ichaqa amam pimanpas willankichu”, nispa. Ichaqa paykunaqa satanaswan demonionkuna hinam aychankupa munasqallanta ruwayta munaspanku qanwan kakuyta munanku. ¡Chayqa manamá allinchu!
¿Imatataq qanwan ruwanmanku?... Qari kaynichaykita utaq warmi kaynichaykitam llachpapayanmanku utaq paykunapawan tupatyachinmanku. Ichaqa manamá haykapipas chayta ruwanankutaqa saqikunaykichu tayta-mamaykiña utaq aylluykiña kaptinpas. Qari kaynikita utaq warmi kaynikitaqa manam pipas llachpananchu.
¿Imatam ruwanayki chay runakuna mana imanasunaykipaq?... Chaypaqqa ama saqiychu qari kaynichaykita utaq warmi kaynichaykita llachpasunaykitaqa. Pipas llachpayta munasuptikiqa kallpawan niy: “¡Ama llachpawaychu! ¡Pimanpas willaykusaqmi!”, nispa. Sichu willakunaykita mana munaspan nisunki “huchaykim” nispa, hinaptinqa ama kasuspayki imapas ruwasusqaykimanta willakuy. Willakunaykim “ñuqallanchikmi kaymantaqa yachasunchik” nisuptikipas. Imataña munachisuptikipas utaq manchachisuptikipas chay runamanta ayqikuspaykim willakunayki.
Kaykuna yachasqaykiwanqa ama manchakuychu aswanqa qawan-qawanlla kay. Sichu tayta-mamayki nisunki “wak runaqa mana allin runam, ama asuykuychu” nispa, utaq “wak lawnintaqa ama puriychu” nispa hinaptinqa kasukunaykim. Kasukuspaykiqa hawkam kanki, manam pipas imanasunkichu.
Mana allin runakunamanta harkasqa kanapaq qawasun Genesis 39:7-12; Proverbios 4:14-16; 14:15, 16; 1 Corintios 6:18 hinaspa 2 Pedro 2:14.


text:
Pi chuPika-pi, chu Pikachu Pika-chu chuuu pi-pika-pika pi-ka-chu pi Pi piikachu-pipi. chu chuu: piika chu piika pi Piikachu pi-i pika-pi-chu Piika ka Kachu-piikaa Kachu chu KaPi chuuu, pi-ikachu pi pipi-pikapi.
Pika-chu
pi-piikachu Pika Kachu Chu pika-pika piikachu-chu Kachu piikaa-kaaa pi piikachu pi-i kachu Chuuuu-pi-i Chu pika-pika Ka pikachu Pi Kaa piii Piikapii pipi pi-kaaa-chu piikaa chu Pikaa pii pika-pika Pi-pikapi-pipi ChuPiika. CHU, Pi-ka-chu Pi Pika-pika Pikapi. Piikaa
Pi-kaaa-chu Pi-kaaa-chu-chu
pi-ka-chu pikachu Pi-kaaa-chu pi pika-chu-pikapi chuuuuChuuu kachu Chuuuu-chu Chu ka pi-ka-chu-pii, Pikachu Pii Pi-pika-pika-pi pika-chuuu pipi kachu-pikapi-pi pi pi-piikachupi. Pi-i pi-ka-chu, Piikachu pi-i-pi-ka-chu ka pii Pi kaa kaPi pi-i-chuuuu pi chu Pi-ka-chu pika-pika chu kapikachu chuuu Chu piikachu kaa Ka Kachu, pi chu ka Chuuu chu pikachu Pikachu chu Pika-pika. Pii pi PI-KA-CHU. chuuuu
Pikachu Pikachu
chu pikachu Chu Pikachu chuuuu piikachu pii pi-pi-ka-chu Pi-i-pikachu kachu chuuu pii piikachu ka Pi-pika-pika-pi Chuu Pikapi Pi-i PiikaaPi kachu kaaa KaPi. piii Pipi chuuuu pipi Chu-piikachu Pi kachuka Pi-i chu Piikaa-kaa ka pika-chupi pi pika-pika. Pi pi-i Pika-pika Pi pika-chu-pikapi kaa Pikachu chuPi Piikachu chu Pikaapi, Piii kachu-kachu kaa Piika. Pikachu. Pikachu
Pi-pika-pi-pi-i
Pikapipi Pi Piika pika-pika-piii pii Pi-kaaa-chu Ka pii Pika-chu-pi-pi, chuuuuPi chu piikaa-chuu Pikapi Pi Chuuu kaachu pii pi-i piikaa ka Piikachu pi pi-piikachu Pi ka pi pikachu ka Chu pika-pika ChuPiikaa. Pipi piii Kaaa pikachu piii Pikachu, pii kachu Pikaa-chuuu kaaa pikapi pii pika-pika Pika-pi-kachu Chukachu. Kaa, PI-KA-CHU PI Pika-pika Chuuu. pikachu
Pika-chu-pii
kaaa pi-ka-chu chupi-i Pi pi-ka-chu, kaa Pi pika-pika Kachu piikaaPi pipi-piika pika kaaachu kachupii kaa Pikachu Pi-ka-chu Pika-pika pipi Piikaa kaPikapi ka pikachupi ka pika-pika. piika pika Chu-pika-pi Pi-ka-chu ka Chu Pika-pipii ka pikaa PiChuu, pii kachu kaa chuuuu chu pikapi-pipi Ka Kaa pi-chu-pi-kaaa-chu-pi. Pii, PIKA-PIKA Pi PIKACHU CHUUU. chuuuu
Pikapi Piika
pikachu-pi-i pi pika-pika kaa pi-pika-chu-pi-pi chupii chu ka chuu chu piika pipi pikapi pi-ka-chu, pikapi pika-pika, pika-pika ChuuPiikaa pi pikachu Pikachu. ka Ka-chuuu-piii chu pi-i pi-ka-chu pika-pika Pi-i pika-pi-chuu kachu Pi-ka-chu-piii Kaa pikapi Piikachu. pikaapi, chu piika pika-pika-pii chu pika-pi kaa pipi-i pi chu kachu. KAA, Pika-chu Pi Pikachu Pikaa. chuuuu


text:
Aswan valorniyoj imasta maskʼana
“Amigosta maskʼakuychej kay mundoj qhapaj kapuyninwan” (LUC. 16:9).
32, 154 TAKIYKUNA
1, 2. ¿Imaraykutaj kay mundopi wajchas kanqapuni?
KAY mundopi kausakunapaj qolqeta ganakoyqa mana facilchu. Jovenesqa trabajota mana tarillankuchu. Ashkha runastaj kausayninkuta wañuy pataman churaspa qhapaj suyusman ripunku. Chay qhapaj suyuspipis wajchayayqa kallanpuni. Qhapaj runasqa astawan qhapajyanku, wajcha runastaj astawan wajchayanku. Chantapis wakin runas nisqankuman jina, pachaj runasmantaqa uj runalla aswan qhapaj, chay ujkuna kapuyninkuta tantajtinkupis, mana chay runata atipankumanchu. Ajinapunichus manachus kasqanta mana sutʼita yachanchejchu. Jinapis may chhika runas wajchaspuni kanku, wakin runastajrí may qhapaj kasqankurayku, allchisninkojpa allchisninkoj wawasninkuta uywanankupaj qolqenku alcansanmanraj. Jesustaj chaymanta llakikorqa, chayrayku nerqa: “Wajchasqa qankunallawanpuni kanqanku”, nispa (Mar. 14:7). ¿Imaraykutaj wakin wajchasllapuni kanku wakintaj qhapaj?
2 Jesús yacharqa Diospa Gobiernollanpi ni pipis wajcha kananta. Bibliapi ‘ranqherosmanta’ parlaspa kay mundopi kaj negociosmanta parlashan (Apo. 18:3). Kay mundopi kaj jatuchaj negocios, políticos, llulla religionpis Kuraj Supaypa mundonmanta kanku. Diospa kamachisnenqa mana politicaman satʼikunkuchu, nitaj llulla religionmanpis satʼikunkuchu. Jinapis ashkhasqa jatuchaj negociosmanta mana tʼaqakuyta atillankuchu.
3. ¿Ima tapuykunamantaj kutichisunchej?
3 Noqanchejqa qhawarikunanchej tiyan, ama negociosta ruwaspa musphaykachanapaj. Chayrayku tapurikuna: “¿Imaynatá kapuyniyta apaykachayman Jehová Diosman astawan qayllaykunaypaj? ¿Imatataj ruwayman mana negocioswan musphaykachanaypaj? ¿Pikunamantá yachakuyman Jehová Diosllapipuni atienekunaypaj?”, nispa.
MAYORDOMOMANTA RIJCHʼANACHINA
4, 5. 1) ¿Ima llakiypitaj uj mayordomo rikukorqa? 2) ¿Imatataj Jesús yachachisqasninman yuyaycharqa?
4 (Lucas 16:1-9 leey). Uj kuti Jesusqa mana allin mayordomomanta parlarqa. Chay mayordomoqa trabajonmanta wijchʼuchikunanpajña kasharqa, patronninpa qolqenta usuchisqanmanta chʼataykusqankurayku. * Chayrayku chay mayordomoqa sumajta yuyaychakuspa, amigosta ruwakorqa trabajonmanta wijchʼuchikojtin pikunachus payta yanapayta atinkuman karqa, chaykunawan. Jesús chay mayordomomanta parlaspa, mana yachachisqasninman nisharqachu kausakunankupaj pitapis chʼaukiyanankuta. Astawanpis nerqa “kay mundomanta” runaslla mana allin kajta ruwasqankuta. Jesuspa rijchʼanachinanmanta mayta yachakusunman.
5 Chay mayordomoqa llakiypi rikukorqa. Jesustaj yacharqa paypa yachachisqasninpis ajina llakiypi rikukunankuta, kay mundopi mana qolqeta ganakuyta atikusqanrayku. Chayraykutaj kayta yuyaycharerqa: “Amigosta maskʼakuychej kay mundoj qhapaj kapuyninwan”, nispa. Ajinamanta chay kapuyninku tukukapojtin Jehovawan Jesuswanqa “wiñay tiyakuna cheqasman” paykunata wajyarinman karqa. Qhawarina imatachus Jesuspa nisqanmanta yachakusqanchejta.
6. Astawan ganayta munaspa negociosta ruway, ¿Diospa munayninman jinachu?
6 Biblia sutʼinchasqanman jina, runas astawan ganayta munaspalla negociosta ruwanankoqa, mana Diospa munayninman jinachu. Chayrayku Jehovaqa Edén huertapi Adanman Evamanwan mana michʼakuspa tukuy imata qorqa (Gén. 2:15, 16). Chantapis Jehová Dios ñaupa cristianosman atiyninta qoshajtin, mana “mayqenninkupis nejchu kapuynenqa paypallata kasqanta, mana chayqa tukuy imasninku tukuyninkupaj karqa” (Hech. 4:32). Chantapis profeta Isaías nerqa, aswan qhepaman tukuypis jallpʼaj poqoyninta mikhunanchejta (Isa. 25:6-9; 65:21, 22). Chay tiempo chayamunankamaqa, Jesuspa yachachisqasnenqa Jehová Diosta kusichinanpaj jina, “sumaj yuyaywan” kay mundopi ima trabajotapis maskʼakunanku kanqa.
KAPUYNINCHEJTA ALLINTA APAYKACHANA
7. ¿Imatataj Lucas 16:10-13 versiculosmanta yachakunchej?
7 (Lucas 16:10-13 leey). Jesús rijchʼanachinanpi nisqanman jina, chay mayordomoqa allinninta munaspalla amigosta maskʼarqa. Chaywanpis Jesusqa yachachisqasninman nerqa, paywan Tatanwanpis tukuy sonqo amigosta ruwakunankuta, manataj allinnillankuta maskʼaspachu. Chantapis sutʼincharqa “kay mundoj qhapaj” kapuyninta imaynatachus apaykachasqanchejqa, Diosta sirviyta munasqanchejtachus manachus rikuchisqanta.
8, 9. ¿Imaynatá wakin hermanos kapuyninkuta apaykachanku?
8 Jesusqa Diospa Gobiernonmanta jallpʼantinpi predicakunanta nerqa. Kapuwasqanchejmanta qospataj chaypaj yanapakunchej, Jehovata sirviyta munasqanchejtataj rikuchinchej (Mat. 24:14). Ashkha hermanosninchej chayta ruwanku. India suyumanta uj imillita, uj cajitapi qolqesitunta waqaycharqa. Chayta ruwananpaj juguetestapis manaña rantikorqachu. Cajitan juntʼaykojtintaj, astawan predicakunallanpajpuni chay qolqesitunwan yanapakorqa. Chay suyullamantataj uj hermano coco plantasniyoj. Malayálam parlayman tijrachej oficinasmantaj ashkha cocosta apan. Ajinamanta manaña rantinankupaj. Chaytaj rikuchin, kapuyninta sumaj yuyaywan apaykachasqanta. Ajinallatataj Grecia suyumanta hermanos, olivomanta aceiteta, quesota, waj imastawan Betelpi trabajajkunapaj apanku.
9 Sri Lanka suyumanta uj hermano, waj ladoman tiyakoj riporqa. Suyunpi wasiyoj, jallpʼasniyoj ima kasqanrayku, hermanos chaypi tantakunankuta, precursorespis alojakunankuta saqellan. Ajinamanta wajcha hermanosta yanapan, wasinta allinta japʼinanpaj qolqenta gastanan kajtinpis. Wakin lugarespitaj, maykunapichus gobiernos mana predicajta saqewanchejchu chaykunapi, wakin hermanos wasisninkuta mañanku chaypi tantakuykuna ruwakunanpaj. Ajinamanta pisi qolqeyoj precursores, publicadores ima alquilerta mana pagaspalla tantakunku.
10. ¿Imaynatá kapuyninchejmanta qoy yanapawanchej?
10 Chay hermanosqa kapuyninkuta allinta apaykachaspa pisi imaspi allinta ruwanku (Luc. 16:10). Paykunaqa kapuyninkuwan wajkunata yanapanku. Chayta ruwaspaqa may kusisqa kanku, imaraykuchus yachanku kapuyninkumanta qospa cheqamanta Diospa ñaupaqenpi qhapaj kasqankuta (Luc. 16:11). Uj hermanaqa Diospa Gobiernonmanta willay ñaupajllamanpuni rinanpaj qolqesitunwan yanapakunpuni. Chay ruwasqantaj payta ashkha imaspi yanapan. Pay nin: “Kapuyniymanta astawan qosqayrayku, astawan perdonayta atini, astawan pacienciakuyta atini, yuyaychaykunatapis japʼikuyta atillani”, nispa. Wakin hermanospis ninku kapuyninkumanta qosqanku, paykunata mayta yanapasqanta (Sal. 112:5; Pro. 22:9).
11. 1) ¿Imaynatá kapuyninchejta sumaj yuyaywan apaykachasunman? 2) ¿Imaynatá mundontinmanta hermanosninchej yanapakushanku? (7 paginapi dibujota qhawariy).
11 Kapuyninchejwan wajkunata yanapaspaqa, sumaj yuyayniyoj kasqanchejta rikuchinchej. Wakin hermanosqa qhapaj kanku, jinapis mana atinkuchu precursores jina llankʼayta, chayri waj llajtaman predicaj ripuyta. Ajinapis paykunaqa sonqo juntʼasqa kanku wajkunata qolqenkuwan yanaparikuspa (Pro. 19:17). Qolqesitunchejmanta churaspaqa, publicacionesta ruwakunallanpajpuni, tukuy lugaresmantaj apachikunallanpajpuni yanapakunchej. Chantá yanapakullanchejtaj wajcha lugarespi runas Diosmanta yachakunankupaj. Congo, Madagascar, Ruanda suyuspeqa, hermanos Bibliata rantikunankupaj, uj semanata chayri uj killata llankʼananku karqa. Chayrayku wakin kuteqa ganasqankuwan mikhunata rantinankutachus chayri Bibliata rantinankutachus ajllananku karqa. Paykunaqa watasta ajina kasharqanku. Jinapis mundontinpi hermanosninchej qolqenkuwan yanapakusqankurayku, Diospa llajtanqa chay lugarespi tiyakoj hermanospaj, familiasninkupaj, Bibliamanta yachakojkunapajpis parlayninkupi Bibliata orqhorqa, ‘paykunaman mana pisinanpaj’ (2 Corintios 8:13-15 leey). Ajinamanta, kapuyninkuwan yanapakojkuna, yanapachikojkunapis Jehovaman astawan qayllaykuyta atinku.
AMA WAJ RUWANASWAN MUSPHANACHU
12. ¿Imatataj Abrahán Jehovapi atienekusqanrayku ruwarqa?
12 Jehovawan amigosllapuni kanapaj, ama qhapajyayta munaspa negocioswan musphaykachanachu. Astawanqa tukuy atisqanchejta ruwana, Diospa ñaupaqenpi aswan valorniyoj imasta tarinapaj. Chaytataj Abrahán ruwarqa, payqa unay tiempopi Diospa kamachin karqa. Jehová Diospa amigon kayta munasqanraykutaj, payta kasukuspa qhapaj Ur llajtamanta llojsiporqa, toldospi tiyakunanpaj (Heb. 11:8-10). Abrahanqa Jehovapi astawan atienekorqa, manataj kapuyninpichu (Gén. 14:22, 23). Tiemponmantaj Jesusqa uj qhapaj jovenman, Abrahán jina Diospi atienekunanpaj kayta nerqa: “Sichus Diosta allintapuni yupaychayta munanki chayqa, tukuy kapuyniykita vendemuspa, wajchasman chay qolqeta qopuy. Ajinamanta cielopi may kapuyniyoj kanki, chantá qhepayta jamuy”, nispa (Mat. 19:21). Chay jovenqa mana Abrahán jinachu Diospi atienekorqa. Jinapis wakin runasqa Jehová Diospi tukuy sonqo atienekorqanku.
13. 1) ¿Imatataj apóstol Pablo Timoteoman yuyaycharqa? 2) ¿Imaynatá apóstol Pabloj yuyaychasqanta kasukusunman?
13 Timoteopis Jehová Diospi atienekuspa creeyninta rikucherqa. Apóstol Pabloqa Timoteomanta nerqa “Cristo Jesuspa sumaj soldadon” kasqanta. Chantá nillarqataj: “Ni mayqen runapis, soldado kashaspa waj ruwanasman satʼikunchu. Imaraykuchus payqa, pichus soldado kananpaj churarqa, chayta kusichiyta munan”, nispa (2 Tim. 2:3, 4). Kay tiempomanta Diospa kamachisninpis, chay versículos nisqanman jinallataj ruwanku. Chaykunamanta uj millonmanta astawan precursores jina sirvishanku. Cristianosqa propagandaswan, kay sajra mundoj imasninwanpis mana aysachikunankupaj kallpachakunku. Paykunaqa yachanku “pichus manukojqa manojpa wata runan” kasqanta (Pro. 22:7). Diabloqa munan qhapajyayta munaspa negocioswan musphaykachananchejta. Wakinkunaqa chaypi urmaspa, qolqeta manukunku wasita chayrí autota rantikunankupaj, wakintaj universidadpi estudianankupaj, chayrí casarakuypi jatun fiestata ruwanankupaj. Mana allinta yuyaycharikuspa manuchaykukullasun chayqa, watasta manullapuni kasun. Sumaj yuyayniyoj kasun chayrí, pisi imasllawan kausakuyta atisunchej, mana manuchakusunchu, nitaj qolqetapis wayrachisunchu. Ajinamanta Jehová Diosta sirviypi tukuy tiemponchejta churasun, nitaj qolqeta maskʼaypichu (1 Tim. 6:10).
14. ¿Imatataj Diospa Gobiernonrayku wakin hermanos ruwarqanku?
14 Pisi imasllawan kausakuyta munanchej chayqa, aswan allin kajta ñaupajman churananchej tiyan. Uj qhariwarmeqa negocionkupi sumajta ganasharqanku. Jinapis paykunaqa watejmanta precursores jina llankʼayta munarqanku. Chayrayku negocionkuta, waj imasninkutawan vendeporqanku. Chantá Estados Unidospi Warwick llajtapi centralninchejta ruwaysikoj rerqanku. Chaypitaj qharej tatasninwan ashkha semanasta trabajarqanku, jinallataj warmi wawanwan tolqanwanpis. Chaymantataj may kusisqa kasharqanku. Estados Unidospi Colorado llajtapi uj precursoraqa, khuskan diallapaj bancopi uj trabajota tarikorqa. Patronesninkutaj trabajonwan may kusisqa kasharqanku, chayraykutaj diantinta trabajananpaj, astawantaj ganananpaj, aswan sumaj trabajota qonankuta nerqanku. Jinapis chay hermanitaqa mana chay trabajota japʼikorqachu. Imaraykuchus japʼikunman karqa chayqa, manaña predicananpaj tiempon kanmanchu karqa. Mundontinpi ashkha hermanosninchej paykuna jinallataj ruwanku. Diospa Gobiernonta ñaupajllamanpuni churaspaqa, Jehová Dioswan amigosllapuni kayta munasqanchejta rikuchinchej, manataj kay mundopi qhapajyayta munasqanchejtachu.
KAY MUNDOJ KAPUYNIN CHINKAJTIN
15. ¿Imata ruwaytaj astawan kusichiwanchej?
15 Ashkha kapuyniyoj kayqa mana yanapawanchejchu Dios allin ñawiwan qhawanawanchejpaj. Imaraykuchus Jehová Diosqa ‘allin ruwanaspi qhapaj kajkunata’ bendecin (1 Timoteo 6:17-19 leey). Lucia hermanamanta parlarina, payqa Italiamanta. * Payqa uyarisqa, Albaniamanta hermanos predicacionpi yanapata necesitasqankuta. Chayrayku 1993 watapi Albaniaman yanapaysikoj riporqa. Kausakunanpaj mana qolqeyoj kajtinpis Jehová Diospi atienekorqa. Payqa albanés parlayta yachakorqa, sojta chunkamanta astawan runasta bautizakunankupaj yanaparqa. Ichapis noqanchejqa mana chay hermanita jina ashkha runasta yanapashanchejchu. Jinapis runas cheqan ñanta tarinankupaj imaynamantapis yanapakusqanchejqa, may valorniyoj paykunapaj, noqanchejpajpis (Mat. 6:20).
16. 1) ¿Imataj kanqa tukuy laya negociosmanta? 2) Kay mundoj kapuynin tukukapunanta yachaspa, ¿imaynatá kapuyninchejta apaykachana tiyan?
16 Jesusqa mana nerqachu kay mundoj qhapaj kapuynin ichapis tukukapunanta, manaqa tukukapunantapuni nerqa (Luc. 16:9). Kay watasllapi wakin bancosqa quiebraman yaykunku, wakin suyuspitaj qolqeqa manaña imapajpis alcansanchu. Pisimantawanqa kay sajra mundopi, tukuy laya negocios, política, llulla religionpis chinkachisqa kanqa. Chantá runaspa qolqenku, qorinkupis manaña valenqachu, watastaña chayta negociosta ruwanankupaj apaykachajtinkupis. Chaykunatataj profeta Ezequiel, Sofonías ima ñaupajmantaña willarqanku (Eze. 7:19; Sof. 1:18). Tukuy kausayninchejpi Dioswan amigos kayta maskʼananchejmanta, qhapajyayllata maskʼasunman chayqa, wañuy patapi kashaspa mayta pesachikusunchej, tukuy ima ruwasqanchej qhasi manakajlla kasqanta reparaspa. Chaytaj kanman tukuy kausayninchejpi jumpʼi suruyta trabajasqanchejmanta, falso qolqeta japʼiy jina (Pro. 18:11). Kay sajra mundoj kapuynenqa tukukaponqapuni. Chayrayku kapuwasqanchej imasta allinta apaykachana, Jehovawan Jesuswanpis sumaj amigos kananchejpaj. Diospa Gobiernonrayku imata ruwasqanchejpis, Jehovawan amigosllapuni kanapaj yanapawasunchej.
17, 18. ¿Ima suyakuytaj kan Diospa amigosninpaj?
17 Diospa Gobiernon kay jallpʼata kamachishajtin manaña alquileresta paganachu kanqa, nitaj manuyojchu kasunchej. Chantapis manaña doctores kanqachu, ni jampistapis necesitasunchu. Tukuypaj sumaj mikhunas kanqa. Manaña pipis qorita, qolqeta, ni waj valorniyoj rumistapis rantispa tantanqachu. Chaykunataqa apaykachasunchej kʼachanchakunallapaj, manataj qhapajyanapajchu. Sapa uj kʼachitu wasista ruwakusunchej, sumaj maderamanta, sumaj rumimanta, sumaj fierromantawan. Amigosninchejtaj tukuy sonqo yanapawasunchej, manataj pagoraykuchu. Kay jallpʼaj poqoynintataj tukuyninchej mikhusunchej.
18 Jehovawan Jesuswanpis amigos kasunchej chayqa, tʼukuna imastapuni japʼisunchej. Jehová Diospa kamachisnenqa may kusiywan Jesusta uyarenqanku, kayta nimojta: “Jamuychej, Tataypa bendecisqasnin, herenciata jina japʼiychej kay mundoj qallariyninmantapacha qankunapaj wakichisqa Gobiernota”, nispa (Mat. 25:34).
^ párr. 4 Jesusqa mana nerqachu chay mayordomota qhasimantachus manachus juchachasqankuta. Jinapis Lucas 16:1 versiculopi griego parlaypi “chʼataykuy” palabraqa, qhasimanta juchachasqankuta niyta munan. Jesusqa mayordomomanta parlaspa mana sutʼincharqachu imaraykuchus trabajonmanta wijchʼuchikusqanta, manaqa sutʼincharqa imatachus ruwasqanta trabajonmanta wijchʼuchikunanta yachaspa.
^ párr. 15 Lucia Moussanett hermanaj kausayninmanta astawan yachanaykipaj, 22 de junio de 2003 watamanta ¡Despertad! revistapi, 18-22 paginasta leeriy.


text:
Testigokunapaq, ¿soqta p’unchayllapichu Dios kay pachata kamaran?
Orqoy
Manan. Wakin runakunaña ninku: “Soqta p’unchayllapin kay pachaqa kamasqa karan”, nispa chaypas, manan noqaykuqa chaypiqa creeykuchu. ¿Imarayku? Chhaynata rimaqkunaq piensasqan mana Bibliaq nisqanman jinachu kasqanrayku. Chaymi kunan iskaymanta yachasun.
¿Soqta p’unchayllapichu kay pacha kamasqa karan? Wakin runakunaqa kunan tiempo reqsisqanchis p’unchaypaqmi piensanku Bibliapi “p’unchay” nisqanta, chaymi ninku: “Soqta p’unchayllapin kay pachaqa kamasqa karan”, nispa. Bibliapin ichaqa askha watakunata mayninpi nin “p’unchay” nispa (Génesis 2:4; Salmo 90:4).
¿Jayk’a watañan kay pacha kashan? Chay runakunan nillankutaq: “Pisi waranqa watakunallaraqmi kay pachaqa kashan”, nispa. Bibliaq willasqanman jinan ichaqa kay pachaqa ña kamasqaña kasharan manaraq Dios chay soqta p’unchaykunapi imachus ruwasqanta qallarishaqtinqa (Génesis 1:1). Chaymi noqaykuqa creeyku científico runakunaq nisqanta, paykunaq nisqanman jinaqa askha waranqa-waranqa watakunañan kay pachaqa kashan.
Noqaykupaqqa Diospa kamasqanmi kay pachaqa kashan, ichaqa manan chayraykuchu científico runakunaq nisqan contra kayku. Aswanpas Bibliaq willasqanqa científico runakunaq nisqankuwan yaqa kaqllan kashan.
Astawan yachanapaq
¿IMATAPUNIN BIBLIA YACHACHIN?
Diosmi Bibliata qowanchis
¿Imaynatan Biblia yanapasunkiman problemaykikunata atipanaykipaq? ¿Imaraykun confiawaq Bibliaq prometesqanpi?


text:
PITI 9
Familia ina Jehovát adoraciun ckoychis
«Adoraychis pít ashpata y cielót ’ruara.» (Revelación [Apocalipsis] 14:7)
Imaina ckaaranqui cá folletopi, Biblia ashca principiustas apin, ima ckamta y familiayquita yanapapuyta atin. Jehová cusiscka canayquishta munan. Nátaj prometen ima si huámaj lugarpi adoraciunninta churanquísh «túcuy sujcuna imastis yapa ina chásquej ’rinquísh» (Mateo 6:33). Yaya yanasuyqui cayta munan. Chayraycu mayckan cachun oportunidar aprovéchay amistarniyquita payuan huiñachíypaj, cay astaan alli tucuymanta can, ima suj persuna apiyta atin (Mateo 22:37, 38).
1 AMISTARNIYQUITA JEHOVAAN SINCHIYÁCHIY
BIBLIA NISCKANTA: «‹Nocka ckamcunápaj tata caj ’rini y ckamcuna huaasniy y chinitasniy caj ’rinquísh›, Jehová nin» (2 Corintios 6:18). Yaya suj alli yanasu ckammanta cayta munan, y oracion suj laya payman ckemicúypaj can. Chayraycu Jehová niáysh: «Ama orayta sackeychis» (1 Tesalonicenses 5:17). Pay munan ima preocupacionesniyquita y pensamientosniyquita astaan ucuyquimanta nipunayquita (Filipenses 4:6). Familiayquian oraptiyqui paycuna ckáaj ’rincu ima Jehová ckámpaj suj Yaya causáynioj can.
Manalla Yayaan ’rimanayqui tían manapé uyaripunayqui tían. ¿Imaina ’ruayta atinqui? Bibliát estudias y revistasta, librusta y folletusta ima Bibliapi basascka tiancu (Salmos 1:1, 2). Aprendesckayquimanta allít pénsay (Salmos 77:11, 12). Yayát uyaríypaj ni aicappas tantacunasman chusanayqui tían (Salmos 122:1-4).
Suj laya sinchiyachíypaj amistarniyquita Yayaan can sujcuna personastas paymanta ’rimapucuyta. Áicap astaan paymanta ’rimanqui, astaan ckaylla paymanta tíaj ’rinqui (Mateo 28:19, 20).
IMÁT ’RUAYTA ATINQUI:
Túcuy punchaus tiempót sórckoy, oráypaj y Bibliát leéypaj
Familiayquita yanápay, huámaj lugarpi imastis espiritualesta churáypaj y entretenimientosta huasa lugarpi churayta
2 CUSÍCUY FAMILIAAN BIBLIÁT ESTUDIAS
BIBLIA NISCKANTA: «Yayaman ckemicuychis y pay ckamcunaman ckemícoj ’rin» (Santiago 4:8). Chúray suj punchau y suj hora sapa semana, familiaan Bibliát estudiáypaj (Génesis 18:19). Mana chayllachu can: sapa punchaus Yayát cuentapi ápiy y sinchiyáchiy amistar ima familiayqui payuan apin. Biblia nin: «[Jehovamanta] ’rimapucunayqui tían, ckam huasiyquipi tiacuptiyqui y ckam ñanpi marchaptiyqui y ckam siricuptiyqui y ckam ataricuptiyqui» (Deuteronomio 6:6, 7). Decisionniyqui Jósuep ina cachun, pi nera: «Nocka y huasiycumanta, nockaycu Jehovát siruisajcu» (Josué 24:15).
IMÁT ’RUAYTA ATINQUI:
’Rúay suj arreglo Bibliát estudiáypaj sapa semana, según sapa suj familiayquimanta precisan


text:
Mana mantsapakoq y alli ruraq kashun
‘Jesucristutaqa cuyecayanquim, mana ricashqa quecarpis. Cananpis peta mana riquecar marcäcurmi, allapa cushicuyanqui.’ (1 PËDRU 1:8)
1, 2. (1) ¿Imatataq ruranantsik mana wanushpa kawakïta munarninqa? (2) ¿Imataq yanapamäshun Jehoväta imëpis mana jaqinapaq?
CRISTIÄNU këman chëqa, imëka viäjita ëwar qallaqnömi y ushananchöqa mana wanushpa kawakïmi këkan. Jesusmi nirqan: “Wanonqanyaq noqacho tsaracoqmi salbaconqa” (Mateu 24:13). ¿Imatataq ruranantsik mana wanushpa kawakïta munarqa? Jehovätam mana jaqipa sirwinantsik wanunqantsikyaq o kë mundupa ushakëninyaq. Peru imëka mana precisaq cösaskunam Jehoväta jaqiratsimashwan (1 Juan 2:15-17). ¿Imaraq yanapamäshun Jehoväta ni imëpis mana jaqinapaq?
2 Bibliam yachatsimantsik Jesus imanö kanqanta y qatinapaq kaqta. Tsëmi estudiarninqa, Jesusta mas kuyashun y pëman mas markäkushun (leyi 1 Pëdru 1:8, 9). Apostol Pëdrum nirqan Jesus ruranqanta alleq tantiyëkur qatinapaq (1 Pëdru 2:21, NM). Tsënöpam Jehoväta imëpis jaqishuntsu. * Punta yachatsikïchömi rikarquntsik, Jesusnö humildi y llakipäkoq kanantsikpaq. Kë yachatsikïchönam rikäshun, mana mantsapakoq y alli pensëkur ruraq kanantsikpaq kaqta.
JESUSQA MANA MANTSAPAKOQMI
3. (1) ¿Ima ninantaq mana mantsapakoq këqa? (2) ¿Imaraq yanapamäshun mana mantsapakoq kanapaq?
3 Mana mantsapakïqa, imëka mana allikunapa pasarpis sinchi y aguantaq ninanmi. Jina, alli kaqta defendeq, imëka mana allikunapa pasarpis tranquïlu kë y Diosta mana jaqi ninanmi. Diosta llakitsita mana munarninqa, manam jaqishuntsu wakinkunata mantsanqantsik qepäratsimänata (1 Samuel 11:7; Proverbius 29:25). Jehovä änikunqanman markäkurninqa, problëmantsikman yarparänantsikpa rantinmi, shamoq tiempuchö chaskinapaq kaqman yarparäshun (Salmu 27:14). Wakinkunata kuyarninqa, peligruchö këkarnimpis yanapëkushunmi (Juan 15:13). ¿Imaraq yanapamäshun mana mantsapakoq kanapaq? Jehoväman markäkunqantsik y Jesus ruranqanta qatinqantsikmi (Salmu 28:7).
4. ¿Imanötaq Jesusqa templuchö këkar mana mantsapakoq kanqanta rikätsikurqan? (Rikäri kë yachatsikïpa qallananchö këkaq dibüjuta.)
4 Jesusqa mana mantsapakoq kanqanta rikätsikurqan 12 watayoqllaraq këkarnin ley yachatsikoqkunata tapuparninmi (leyi Lücas 2:41-47). Ley yachatsikoqkunaqa Moisespa leynimpita alleqmi yachayaq y musyayaqmi judïukunapa costumbrinkunapitapis. Peru tsënö yachaq kayaptimpis Jesusqa manam mantsarqantsu. Tsëmi imëkata tapurqan. Peru manam juk wamranöllatsu tapurqan, sinöqa, tapunqankunaqa kë religiösukunata yarpakachätsirqanmi. Itsa Jesusta vencita munarlla imëkata tapupäyarqan, peru manam lograyarqantsu. Kë religiösukuna y llapan wiyaqninkunam mantsakashqa quedariyarqan Jesus yachanqampita y imanö parlanqampita. ¡Mana mantsapakoqmi karqan y rasumpa kaq yachatsikïtaqa defendirqanmi!
5. ¿Imanötaq Jesus mana mantsapakoq kanqanta yachatsikunqanchö rikätsikurqan?
5 Jesusqa tukïnöpam mana mantsapakoq kanqanta yachatsikunqanchö rikätsikurqan. Tantiyarinapaq, pushakoq religiösukuna, nunakunata engañëkäyanqantapis mana mantsashpam willakurqan (Mateu 23:13-36). Jina manam permitirqantsu, kë mundu mana alliman ishkitsinanta (Juan 16:33). Michëkäyaptimpis yachatsikur sïguirqanllam (Juan 5:15-18; 7:14). Jinamampis, ishkë kutichömi templuchö rantikïkaqkunata qarqamurqan (Mateu 21:12, 13; Juan 2:14-17).
Juzgayaptimpis, manam mantsarqantsu y Diospa Akrashqan y Tsurin kanqantapis nirqanmi
6. ¿Imanötaq Jesusqa rikätsikurqan wanunan junaqyaq mana mantsapakoq kanqanta?
6 Wanutsiyänan junaqpis Jesusqa mana mantsapakoq kanqantaqa rikätsikurqanmi. Jüdas traicionariptin ima pasakunampaq kaqtapis musyarqanmi. Tsëmi nirqan: “Ruranequita jinallacho rurë” (Juan 13:21-27). Tröpakuna tsareqnin ëwayaptimpis, “noqam cä” nirqanmi y discïpulunkunata jaqiriyänampaqmi mañakurqan (Juan 18:1-8). Judïukunapa mas precisaq autoridäninkuna juzgayaptimpis, manam mantsarqantsu y Diospa Akrashqan y Tsurin kanqantapis nirqanmi. Mandakoq sacerdötiqa ashikarqan imallapitapis condenar wanutsinampaqmi, peru Jesusqa manam mantsarqantsu (Marcus 14:60-65). Wanutsiyanqanyaqmi alli tsarakurqan. Tsëmi manaraq wanur kënö nirqan: “Llapannam cumplicärishqa” (Juan 19:28-30).
JESUSNÖ MANA MANTSAPAKOQ KASHUN
7. (1) Jövin, ¿imanötaq sientikunki Jehoväpa testïgun kanqëkipita? (2) ¿Imanötaq mana mantsapakoq kanqëkita rikätsikunkiman?
7 ¿Imanötaq escuëlachö cristiänu jövinkuna Jesusnö mana mantsapakoq kayanman? Mëtsikaq jövinkunam, estudiaq mayinkunata o profesorninkunata Testïgu kayanqanta niyan. Qampis jövin, burlakuyäshuptikipis Testïgu kanqëkita mana mantsakushpa willakï (leyi Salmu 86:12 *). Itsa wakin profesorkunaqa, imëkapis kikinlla rurakashqa kanqanman creinëkita munayanqa. Peru Bibliaqa rasumpa kaqllatam willakun. Dios imëkatapis kamanqanman imanir creinqëkita tapuyäshuptikiqa, El origen de la vida nishqan follëtuwanmi contestarinkiman (1 Pëdru 3:15). Biblia ninqanta mana mantsakushpa defendirninqa allim sientikunki.
8. ¿Imanirtaq yachatsikurninqa mantsapakuntsiktsu?
8 Jina yachatsikurninmi mana mantsapakoq kanqantsiktaqa rikätsikuntsik (Hëchus 14:3). Juk, rasumpa kaqllata parlaq Diospa Palabrampitam yachatsikuntsik (Juan 17:17, NM). Ishkë, ‘Diospa mincancunallam cantsic’, y pëqa santu espïritunwanmi yanapamantsik (1 Corintius 3:9; Hëchus 4:31). Y kima, Jehovätawan nunakunatam kuyantsik. Tsëmi llapan puëdinqantsikmannö yachatsikuntsik (Mateu 22:37-39). Mana mantsapakoq karninmi yachatsikur sïguikantsiklla. Pushakoq religiösukuna engañashqan nunakunatam rasumpa kaqta yachatsintsik (2 Corintius 4:4). Mana wiyamashqa o qatikachëkämashqapis, yachatsikïtaqa manam jaqintsiktsu (1 Tesalonicensis 2:1, 2).
9. ¿Imanötaq mana mantsapakoq kanqantsikta rikätsikuntsik mana allikunapa pasarnin?
9 Y mana allikunapa pasarnimpis mana mantsapakoq kanqantsiktaqa rikätsikuntsikmi. Jehoväman markäkushqaqa, ‘shoqacoq Dios’ karmi qomäshun kallpata y markäkïta alli tsarakunapaq. Tantiyarinapaq, juk kastantsik o juk amïguntsik wanuriptinqa llakikuntsikmi, peru markäkïkantsikllam kawarimunampaq kaqmanqa (2 Corintius 1:3, 4; 1 Tesalonicensis 4:13). Alläpa qeshyarnimpis, Dios mana permitinqan tratamientukunawanqa manam jampikuntsiktsu (Hëchus 15:28, 29). Llakishqa karpis o kikintsikwan mana alli sientikurpis, manam qelanäkurintsiktsu. Porqui musyantsikmi sufreqkunata Jehovä imëpis yanapanqanta (Salmu 34:18; 1 Juan 3:19, 20). *
JESUSQA ALLI PENSËKURMI RURAQ
10. (1) ¿Imatataq musyanantsik alli pensëkur ruranapaq? (2) Alli pensëkur ruranqantsiktaqa, ¿imanötaq rikätsikuntsik parlanqantsikchö y ruranqantsikchö?
10 Alli pensëkur ruranapaqqa, musyanantsikmi ima alli y ima mana alli kanqanta, nïkurnam alli kaqta akranantsik (Proverbius 15:21; Hebrëus 5:14). Alli pensëkur ruranqantsiktaqa rikätsikuntsik parlënintsikwan y rurënintsikwanmi. Tsëmi alleq akranantsik imata parlanapaq kaqta, tsënöpa wakinkunata yanapanapaq y mana llakitsinapaq. Tsënö ruranatam Diosqa munan (Proverbius 11:12, 13). Jina alli pensëkur ruranqantsiktaqa rikätsikuntsik, mana raslla piñakurmi (Proverbius 14:29). Tsënöpam Diospa amïgun mas tikrashun. ¿Imanötaq alli pensëkur rurëta yachakuntsik? Bibliata estudiarnin y ninqannö rurarnin (Proverbius 2:1-5, 10, 11). Jina Jesus ruranqampitam yachakunantsik y ruranantsik.
11. ¿Imanötaq Jesus imatapis alli pensëkur ruraq parlanqanchö?
11 ¿Imanötaq Jesus imatapis alli pensëkur ruraq? Kimallata rikärishun. Juk kaq, Parlanampaqmi alleqraq pensaq. Shumaq yachatsikuptinmi wiyaqninkunaqa espantakuyaq (Mateu 7:28; Lücas 4:22). Jina, Diospa Palabranta alleq leyirmi, cada cäsuchö alli utilisëta yachaq (Mateu 4:4, 7, 10; 12:1-5; Lücas 4:16-21). Jinamampis, yachatsikurninqa nunakunapa shonqunmanmi chëta procuraq. Tantiyarinapaq, kawariramurmi, Jesusqa discïpulunkunawan parlarqan y pëpaq profecïakuna parlanqanta entienditsirqan. Tsëmi discïpulunkunaqa alläpa kushikur kënö niyarqan: “Jesus captinchi, nänichoqa shonquntsic allapa cushicorqon” (Lücas 24:27, 32).
12, 13. ¿Imakunataq rikätsimantsik Jesus mana ras piñakoq y munëninllachö mana tsarakoq kanqanta?
12 Ishkë kaq, Jesusqa alli pensëkur ruranqanta rikätsikurqan imanö këninwanmi. Manam rasllatsu piñakoq (Proverbius 16:32), piñënintam dominaq y yachanëllapaqmi kaq (Mateu 11:29). Jina, qateqninkuna pantayaptimpis pacienciakoqmi (Marcus 14:34-38; Lücas 22:24-27). Mana alli tratëkäyaptimpis manam contestarqantsu (1 Pëdru 2:23).
13 Jina Jesusqa manam munëninllachötsu tsarakoq. Yawar ëwëwan qeshyaq warmipaq yarpärishun (leyi Marcus 5:25-34). Nunakuna chowpimpa ëwëkurmi Jesuspa röpanta yatëkurqan. Leyqa nirqan, tsënö qeshyayoqkunaqa pitapis mana yatayänampaqmi (Levïticu 15:25-27). Peru Jesusqa Dios imanir tsë leyta churashqanta musyarmi piñaparqantsu. Kuyëpa y llakipëpam tratarqan, porqui tsënö tratëqa leyta chipyëpa cäsukïpitapis mas alli kanqantam musyarqan (Mateu 23:23). Tsëmi nirqan: “Ija, noqaman marcäcurmi cachacärerqonqui. Canan cushishqana euquï. Mananam mas jipanquinatsu”. ¡Noqantsikpis tsënömi ruranantsik!
14. (1) ¿Imataq Jesuspaqqa mas precisarqan? (2) ¿Imakunatataq Jesus rurarqan mas yachatsikunanrëkur?
14 Kima kaq, Jesusqa alli pensëkur ruranqanta rikätsikurqan imanö kawanqanwanmi. Pëpaqqa Diospita yachatsikïmi kawëninchö mas precisarqan (Lücas 4:43). Tsëmi kapunqanllawan kawakurqan mas yachatsikunanrëkur (Lücas 9:58). Jina qateqninkunatapis yachatsirqanmi wanuriptin yachatsikur sïguiyänampaq (Lücas 10:1-12; Juan 14:12). Jinamampis änirqanmi ushakë junaq chämunqanyaq pëkunata yanapanampaq (Mateu 28:19, 20).
JESUSNÖ ALLI PENSËKUR RURASHUN
15. ¿Imanötaq parlakïnintsik kanman?
15 Jina Jesustaqa qatita puëdintsik imatapis parlanantsikpaq alleq pensarmi. Cristiänu mayintsikkunawan parlarninqa, animakoq palabrakunatam utilisänantsik y manam qelanätsikoqtatsu (Efesius 4:29). Diospita yachatsikurninqa nunakunata ‘alli shimintsicpam parlapänantsik’, juk parlakïchöqa respëtuwan (Colosensis 4:6). Shumaq parlapärinantsikpaqqa, musyanantsikmi nunakuna imata wanayanqanta y imakuna yarpakachätsinqanta. Shumaq parlapashqaqa, itsa wiyaramäshun y yachatsinqantsikpis shonqunkunayaq chärinqa. Jina creenciantsikpita parlarninqa Bibliatam imëpis utilisëta procurantsik, porqui Bibliapa yachatsikïninqa poderyoqmi (Hebrëus 4:12).
16, 17. (1) ¿Imataq yanapamäshun raslla mana piñakunapaq? (2) ¿Imanötaq munënintsikllachö mana tsarakoq kashwan? (3) ¿Imataq yanapamäshun yachatsikur sïguikänapaq?
16 Jina alli pensëkur ruranqantsiktaqa imanö kënintsikwanmi rikätsikuntsik. Manam rasllaqa piñakunantsiktsu. ¿Imataq yanapamäshun? (Santiägu 1:19.) Piñatsimanqantsikta rurayaptin o imatapis nimashqaqa, imanir rurayanqantam entiendita procuranantsik. Tsënöpam mas fäcil-lla perdonëkushun (Proverbius 19:11). Jina munënintsikllachö mana tsarakoq kanqantsiktapis rikätsikunantsikmi. ¿Imanö? Imatapis allillata rurayänanta mana shuyararnin. Yarpänantsikmi problëmankunata llapanta mana entiendinqantsikta. Y wakinkuna pensayanqantapis cuentamanmi churanantsik. Manam shuyarashwantsu munanqantsikllata rurayänantaqa (Filipensis 4:5, NM).
17 Jina alli pensëkur ruranqantsiktaqa, imanö kawanqantsikchömi rikätsikuntsik. Diospita yachatsikïqa alläpa kushikïpaqmi. ¿Imataq yanapamäshun yachatsikur sïguinapaq? Jehoväpa kaqta puntaman churanqantsik y sencïllulla kawakunqantsikmi. Tsënöpam, manaraq ushakë junaq chämuptin, tiempuntsikta y kallpantsikta alli utilisäshun yachatsikunapaq (Mateu 6:33, NM; 24:14).
18. ¿Imatataq ruranantsik mana wanushpa kawëta munarninqa?
18 Shumaqmi yachakurirquntsik Jesus humildi, llakipäkoq, mana mantsapakoq y alli pensëkur imatapis ruranqampita. Jina jukkunachö imanö kënimpita yachakunqantsikpis yanapamäshunmi. Tsëmi Jesus ruranqanta qatir sïguikänantsik. Tsënöpam Jehoväman mas witishun y shamoq tiempuchö mana wanushpa kawakushun.
^ par. 2 1 Pëdru 1:8, 9 textuchö ninqanqa ciëluta ëwaqpaq kaq cristiänukunapaqmi karqan. Peru consëjunqa jina yanapanmi Patsachö quedaqpaq kaqkunatapis.
^ par. 7 Salmu 86:12: “Jehovä Diosllä, llapan shonqüwanmi qamta alabaq, y jutikitaqa imëyaqpis alabashaqmi”.
^ par. 9 Mana allikunapa pasëkarnin mana mantsapakoq nunakunapaq willakïtaqa tarinki, 2000 wata 1 de diciembri La Atalaya revistapa 24-28 kaq päginankunachö; 2003 wata 22 de abril ¡Despertad! revistapa 18-21 kaq päginankunachö, y 1995 wata 22 de enëru ¡Despertad! revistapa 11-15 kaq päginankunachömi.


text:
Diospa Reinoga ¿imara an?
¿Imara ninguima...
... shunguii sintishcallachu?
... Diospa munaichu?
... ahuapacha gobiernuchu?
BIBLIA NINMI
Cai pacha gobiernuuna ña ñucanchi Señorbaj tucunaun, paihua Cristojpas. Pai huiñai huiñaigama mandangami (Ricuchina [Apocalipsis] 11:
“Ahuai tiaj Diospa Churi nishca anga. Señor Dios paihua Yaya Davidpa rey apu tiarinara paita cungami. [...] huiñai huiñaigama, pai mandana ima hurascamas mana tucuringachu” (Lucas 1:
CAITA YACHANAGA IMASNA YANAPAN
Cai ali reino o gobierno caran shujta yanapai ushanmi (Santigo1:
25).
Ñallai, Diospa Reino cai mundura mandajpi, ungüiguna mana tiangachu, gustu cushi causashun (Ricuchina [Apocalipsis] 21: 4).
BIBLIA RIMASHCARA ¿IMARASHA QUIRINA ANCHI?
Ricushun:
Jesús ricuchicami Diospa Reino imara pactachingaraun. Jesusga paita catijgunara yachachicami, Diospa Reino shamuchu nisha oracionbi mañanguichi. Shinallara Diospa munai cai Allpai pactarichu nisha mañanguichi yachachica (Mateo 6:
9, 10). Astaumbas Diosta mañashca imasnara pactaringaraujtara ricuchica.
Cai Allpai ashcai, Jesusga yarcaihuajgunara caracami, ungushcagunara alichicami,huañushcagunara causachicami. (Mateo 15:
29- 38; Juan 11: 38- 44). Casna ali rasha, Diospa Reinoi Jesús Rey Apu tucungaraushcara ricuchica. Astaumbas cai Allpai causajgunama sumaj munanaita rurangaraushcaras ricuchica (Ricuchina [Apocalipsis] 11:15).
Mundui pasaushcaunara ricusha yachanchi Diospa Reino ña pactamuun. Diospa Reino gustu ganaslla causana manara pactamujllaira cai munduiga, yarcai, gerrauna, allpa cuyunauna tiangaraun nisha Jesús rimaca (Mateo 24:
3, 7).
Cunan punzha tucui Jesús rimashcauna pactariushcara ricuunchi. Chimanda yachanchimi ñalla Diospa Reino turmindusgunara tucuchinga.
TAPURINGUI
Diospa Reino cai mundura mandajpiga, ¿imasnara causai anga?
Cai textogunai cutipaira tupangui MATEO 5:5; ISAÍAS 65:


text:
Qin Shi Huang
Qin Shi Huang (chinu simipi: 秦始皇, pinyin: Qín Shǐhuáng, Wade-Giles: Ch'in Shih-huang), (* qhapaq raymi killapi 260 kñ watapi paqarisqa Handan llaqtapi - 10 ñiqin tarpuy killapi 210 kñ watapi 210 kñ watapi wañusqa Shaqiu llaqtapi), Zheng sutiyuq runaqa.
Qin panaqa Riy (247 kñ watamanta 221 kñ watakama) wan I Chunwa Hatun Qhapaq (221 kñ watamanta 210 kñ watakama)
Tayta: Zhuangxiang; Mama: Dowager Zhao.
Ñawpaq warmi:
Churikuna: Fusu, Gao, Jianglü, Huhai (Qin Er Shi).
Kaypipas qhaway[llamk'apuy | pukyuta llamk'apuy]
Hawa t'inkikuna[llamk'apuy | pukyuta llamk'apuy]
- Commons nisqapi suyukunata uyarinakunatapas tarinki kaymantam: Qin Shi Huang.


text:
Windows 10 kunanyachiy
Windows 10 sapa kuti kunanyachiykunata chiqaqchan chanta mana kayta tiyayta kankichu. Mayk’aq huk kunanyachiyta llamkan, kikillan uraykachisqan chaymanta churasqan — PC kaqniyki musuq caracteristicakunawan tiyachkan.
Continue reading “kunanyachiykuna windows 10 kaqpi chiqaqchay”
¿imaraykuchu cortana llaqtaypi utaq simiypi mana kanchu?
Cortana’s regions and languages
Regions & languages
To use Cortana, your region and language settings have to be aligned. See the following list of regions where Cortana is available, and the corresponding language for each of those regions.
Continue reading “¿imaraykuchu cortana llaqtaypi utaq simiypi mana kanchu?”
Imayna yanapakuyta Windows 10 kaqpi tariypaq
Maykay yanapakuyrayku
Huk tapukuna utaq kichana maskanap tawak’uchunpi yaykuy chaymanta kutichinakuna Microsoft kaqmanta, webmanta chaymanta Cortana kaqmanta tarinki.
Continue reading “imayna yanapakuyta windows 10 kaqpi tariypaq”


text:
PARTE 2
¿Pidicun Dios?
Shuj solo Diosmi tiyan, paibuj shuti Jehovami (Salmo 83:18, NM). Paiga shuj espíritu gashcamunda na rijsi pudinchi. Manchanaidi llaquij Diosmi, paibish munanmi ñucuchish shinaidi paida llaquichun. Shinaidi ninmi shujcunadash llaquinanguichi (Mateo 22:35-40). Taita Diosta yalli rurugmaga, maijinbish na tiyanchu.
Callarimunga shuj ángel poderosodami ruruga, paidaga Jesucristo shutibimi rijsinchi. Ashtanbish shujtaj angelcunadashmi ruruga.
Jehová Diosmi tuqui jahua pachabi tiyajcunadash... tuqui cai achpabi tiyajcunadash rurushca (Revelación [Apocalipsis] 4:11)
Jehová Diosmi jahua pachadash, cai achpadash, chigunabi tuqui mashnalla tiyajcunadash rurushca (Génesis 1:1).
Callaridaga, Adán cˈaridami rurushca, achpa pambamunda japisha (Génesis 2:7).


text:
72 KAQ WILLAKUY
Rey Ezequiasta Dios yanapasqanmanta
¿YACHANKICHU imanasqataq kay runaqa Jehová Diosta mañakuchkan? ¿Imanasqataq Diospa Altarninpa qayllanpi chay cartakunata churarun? Chay runaqa Ezequiasmi. Payqa sur law Juda nacionpi iskay ayllukunapa reyninmi. Ichaqa llumpay sasachakuypim rikurirun. ¿Imanasqa?
Asiria nacionpa tropankunaqa norte lawpi 10 ayllukunata puchukarachinkuña. Mana allin runakuna kaptinku Jehová Diosqa manam yanaparqachu paykunata puchukachichkaptinku. Chaymanta Asiria nacionpa tropankuna hamurqaku Juda nacionpa contranpi peleanankupaq.
Asiria nacionpa reyninmi cartakunata Ezequiasman apachimurqa. Chay cartakunatam dibujopi qawasqaykiman hina rey Ezequiasqa Diospa qayllanpi churarun. Chay cartakunapim Jehová Diosta insultarqa hinaspa Ezequiastapas mana peleaspa Asiria nacionpi reypa makinpi churakunanpaq nirqa. Chaymi Ezequiasqa kaynata mañakurqa: ‘Jehová Dioslláy, qamlla Dios kasqaykita kay pachapi llapallan nacionkuna yachanankupaqyá rey Senaqueribmanta salvaykullawayku’, nispa. Jehová Diosqa ¿uyarinmanchu mañakusqanta?
Ezequiasqa allin ruraq reymi karqa. Manam Israel nacionpi 10 ayllukunapa mana allin ruraq reyninkuna hinachu nitaq mana allin ruraq taytan Acaz hinachuqaya. Payqa Jehová Diospa llapa ima nisqantam kasukullarqa. Chaymi mañakuyta tukuruptillanmi willakuq Isaiasqa Jehová Diospa nisqanta willarqa, kaynata: ‘Asiria nacion reyqa kay llaqtamanqa manam yaykumunqachu. Flechankunataqa manam flechanqachu. Allpapa murallanpa qepanmanqa manam asuykunqakuchu’ nispa.
Qaway chay uray pata dibujota. ¿Yachankichu pikunataq chay wañusqa soldadokunaqa? Asiria nacionpa soldadonkunam. Jehová Diosmi angelninta kachamurqa hinaptinmi chay tutallam 185.000 soldadokunata wañurachirqa. Chaymi Asiria nacionpa reyninqa llaqtanman kutikurqa.
Chaynapim Juda nacionqa salvakurqa hinaptinmi chay watakunapiqa hawkalla kawsakurqaku. Rey Ezequias wañurusqan qepataqa churin Manasesña paypa rantinpi rey karqa. Manasespas chaymanta churin Amonpas mana allin reykunam karqaku. Chaymi mana allin rurayllaña Juda nacionpiqa huntarurqa. Chaymanta rey Amonta serviqninkuna wañurachiptinku churin Josiastaña paypa rantinpi Juda nacionpi rey kananpaq churarurqaku.
2 Reyes 18:1-36; 19:1-37; 21:1-25.


text:
30 CAPÍTULO
Ama runata manchakusunchu
¿FACILCHU qanpaq Jehová Diosta serviy?... Jesusmi kay allpapi kashaspa willaran Diosta serviy sasa kananta. Wañuchinanku tutan apostolninkunata niran: “Kay pacha runakunachus cheqnikusunkichis chayqa, yuyariychis qankunamanta ñaupaqtaraq noqata cheqnikuwasqankuta”, nispa (Juan 15:18).
Ichaqa Pedron alabakuspa niran: ‘Noqaqa manapunin saqesaykichu’, nispa. Chaymi Jesusqa payta niran: “Kunan tutan manaraq gallo waqashaqtin kinsa kutita negawanki”, nispa. Chay tutan Jesuspa nisqan jina Pedro negaran (Mateo 26:31-35, 69-75). ¿Imaraykun Jesusta negaran?... Runakunata manchakusqanraykun.
¿Imaraykun Pedropas juj apostolkunapas manchakuranku?... Juj ruwayta qonqasqankurayku. Chaymantan kunan yachasun. Chayta yachasqanchismi yanapawasun Diosta servishanallapaq, runakuna imataña ruwawasun chaypas. Ichaqa ñaupaqta yachasun Jesuspa wañupunan tuta imakuna pasasqanmanta.
Jesusqa apostolninkunawan kuskan pascua fiestata yuyarisharanku. Chay fiestapin judiokuna sapa wata yuyariqku Egipto llaqtamanta Jehová Dios salvasqanta. Chay qhepamanmi Jesusqa juj especial cenata apostolninkunawan mijuran. Chay cenata sapa wata mijuspan Jesusta yuyarinanku karan. Chaytaqa qatimuq capitulokunapin astawan yachasun. Mijuyta tukuspan Jesusqa qatikuqninkunata kallpacharan. Chaymantataq Getsemaní patata riranku juj kutikunapi jina.
Chay pataman chayaspan Jesusqa sapallanpi Diosmanta mañakuran. Ichaqa Pedrota, Santiagota, Juantawanmi niran mañakunankupaq. Paykunan ichaqa puñurapuranku. Kinsa kutita kutisqanpin Jesusqa Pedrota jujkunatapas puñushaqta tariran (Mateo 26:36-47). Chay ruwasqankuqa manan allinchu kasharan, ¿imarayku?... Chayta kunan yachasun.
¿Yuyashankichu Judas Iscarioteta? Payqa suwamanmi tukupuran ¿riki? Paymi Jesuswan apostolkunawan ima pascua mijunata mijuran, chay qhepamantaq Jesusta traicionaran. Payqa yacharanmi Jesuspas apostolninkunapas Getsemaní patata risqankuta. Chaymanmi soldadokunata aparan Jesusta jap’imunankupaq. Paykunata rikuspan Jesús tapuran: “¿Pitan maskhashankichis?”, nispa.
Soldadokunan niranku: “Jesustan”, nispa. Jinan Jesusqa niran: “Noqan kani”, nispa. Mana manchakuq kasqanta rikuspan soldadokunaqa qhepaman kutirispa kumpakuranku. Jesusmi niran: ‘Noqatataq maskhawashankichis chayqa, apostolniykuna jinalla ripuchunku’, nispa (Juan 18:1-9).
Jesusta jap’isqankuta rikuspan apostolkunaqa mancharikuspa ayqekuranku. Pedrowan Juanwanmi ichaqa, imatachus Jesuswan ruwanankuta yachanankupaq karullamanta qatiparanku. Jesustaqa Caifaspa wasinmanmi aparanku. Juanqa reqsinakuranmi chay wasi punku qhawaqwan, chaymi jaykuchillaran paytapas Pedrotapas.
Sacerdotekunaqa Caifaspa wasinpin juñukuranku Jesusta juzganankupaq. Paykunaqa wañuchiytan munaranku. Chaymi llulla testigokunata apamuranku llullakuspa rimanankupaq. Runakunataq Jesusta maqasharanku. Chaytan Pedroqa rikusharan.
Wasi punkuta qhawaq sipasmi Pedrota rikuspa niran: ‘¡Qanpas Jesuswanmi kasharanki!’, nispa. Pedrotaqmi negakuran. Chay qhepamanmi juj sipasñataq Pedrota niran: ‘Kay runaqa Jesuswanmi kasharan’, nispa. Jinan Pedroqa yapamanta negakuran. Chay qhepallamanmi juj runakuna Pedrota rikuspa niranku: ‘Qanqa paypa discipulonmi kashanki’, nispa. Pedrotaq jurasparaq niran: “¡Manapunin chay runataqa reqsinichu!”, nispa. Chayta niqtinmi Jesusqa payman kutirispa qhawaykuran (Mateo 26:57-75; Lucas 22:54-62; Juan 18:15-27).
¿Imaraykun Pedro llullakuran?... Arí, runakunata manchakusqanrayku. ¿Imatan pay ruwanan karan mana manchakuq kananpaq? A ver, kayta yuyarisun: ¿Imatan Jesús ruwaran Getsemaní patapi kashaspa?... Arí, Diosmantan mañakuran, chaymi Dios yanaparan mana manchakuq kananpaq. Jesusmi kinsa kutita Pedrota niran Diosmanta mañakunanpaq. Ichaqa, ¿iman pasaran?...
Arí, Pedroqa puñurapuranmi manataqmi Diosmanta mañakuranchu. Chaymi Jesusta soldadokuna jap’isqankuta rikuspa, Caifaspa wasinpi maqasqankuta rikuspa, wañuchiy munasqankuta yachaspa ima mancharikuran. Ichaqa, ¿ima niranmi Jesús chaykuna manaraq pasashaqtin?... Niranmi: ‘Imaynan runakunaqa noqata cheqnikuwanku, chhaynatan qankunatapas cheqnikusunkichis’, nispa.
¿Imatan qan ruwawaq Pedro jina ima sasachakuypipas tarikuspa? Yaqapaschá escuelapi compañeroykikuna fiestakunamanta rimaspa nisunkiku: “Qanqa manan himno nacionalta takinkichu nitaq navidadta festejankichu”, nispa. Chayta niqtinku, ¿manchakunaykichu “arí” niyta?... Icha, ¿Pedro jinachu llullakuspa ninki “manan” nispa?...
Pedroqa anchatan llakikuran Jesusta negasqanmanta. Chaymi mana allin ruwasqanta reparaspa khuyayta waqaykuran. Ichaqa yapamantan Jesuspa apostolnin kapuran (Lucas 22:32). ¿Imatan noqanchispas ruwananchis mana manchakuq kanapaq?... Pedroqa manan rijch’asharanchu nitaq Diosmanta mañakuranchu. Chhaynaqa, ¿imatan ruwananchis Jesuspa qatikuqnin kanapaq?...
Jehová Diosmantan mañakunanchis. Jesuspas mañakuranmi Diosmanta chaymi yanaparan. ¿Imaynatan yanaparan?... Diosqa angelnintan kachamuran kallpachananpaq (Lucas 22:43). ¿Yanapawasunmanchu noqanchistapas Diospa angelninkuna?... Arí, yanapawasunmi. Biblian nin: ‘Jehová Diospa angelninqa Dios manchakuqkunatan muyuykun salvantaq kanpas’, nispa (Salmo 34:7). Ichaqa, ¿mañakullaqtinchischu Dios yanapawasun? Manan. Chhaynaqa, ¿imatawanmi ruwananchis?... Jesusmi qatikuqninkunata niran rijch’ashaqlla kanankupaq. ¿Imaynatan noqanchispas rijch’ashaqlla kasunman?...
Chaypaqqa juñunakuypi yachachikuykunatan makilla uyarinanchis. Tukuy yuyaywanmi Bibliata leenanchis. Sapa kutillataq Diospa yanapayninta mañakunanchis. Chayta ruwasun chayqa, Diosmi yanapawasun mana manchakuq kanapaq. Chhaynapin piwanpas tupaspaqa mana manchakusunchu Jehová Diosmanta Jesusmantapas willayta.
Kay textokunan yanapawasun runakunata mana manchakunapaq, leesun Proverbios 29:25; Jeremías 26:12-15, 20-24; Juan 12:42, 43.


text: Quechua: Ayacucho /1 Diosmi ichaqa, nuqanchik huchasapa kachkaptinchikraq Cristopa wanupuwasqanchikwan, kikimpa kuyakuyninta kachipuwanchik. Pascua fiestapa nawpaqnintam, Jesus, kay pachamanta Taytaman pasakunampaq hora chayaramusqanta yachaspan, kay pachapi kaqmasinkunata, kuyakurusqanraykutaq, kuyarqa tukupaykama. Confiana testigo, wanusqakunamanta piwi kaq, kay pacha reykunapa kamachikuqnin Jesucristomantawan. Kay kuyawaqninchikman, yawarninwan huchanchikkunamantapas mayllawaqninchikman. Diosqa runakunatam kuyarqa, sapallan Churinta qumunankama, pipas paypi iniq mana puchukanampaq, aswan winay kawsayniyuq kanampaq. Jehovam unay watakuna nawpaqmantana nuqaman rikuchikuwarqa, kaynata nispan: Winaypaq kuyakuywanmi kuyaruyki, chayraykum qampaq kuyapayakuyniy hinalla kachkan. /2 Qallariynimpim Simi karqa, Simitaqmi Dioswan karqa, Simitaqmi Dios karqa. Simin runayarurqa, hinaspam graciantin chiqapnintin huntayuq nuqayku ukupi yacharqa; chaymi rikurqaniku qapaq kayninta, Taytapa sapallan churyasqampa qapaq kayninta hina. Jesusmi contestarqa: Unaynataq qamkunawan kasqayqa, manaraqchum riqsiwanki Felipe? Rikuwaqniyqa Taytatam rikurun; imaynampitaq qamqa ninki: Taytata rikuykachiwayku, nispa? Manachum creenki nuqa Taytapi kasqayta, Taytataq nuqapi kasqanta?. Tukuy kaymi pasarqa Senorpa profetawan: Mana qari riqsiq sipasmi wiksayakunqa, hinaspam wachakunqa huk qari wawata, hinaptinmi sutichanqaku Emanuelwan, nispa rimasqan simi huntakunampaq; Emanuel tikrasqam: Diosmi nuqanchikwan ninan. /3 Tayta consagraspan kay pachaman kachamusqanta ninkichik: Mana allintam ninki! nispa, Diospa Churinmi kani, nisqayrayku? Huk qari wawam nacerapuwanchik, churim qusqa karapuwanchik, kamachikunantaqmi hombrompi, sutinmi kanqa Admirakuypaq kaq, Consejakuq, Aityniyuq Dios, Winay Tayta, Hawkayaymanta Kamachikuq. Pay rimachkaptinraqmi, paykunata huk kanchariq puyu pakaykururqa; hinaspam puyumanta huk voz nimurqa: Kaymi Churiy, Kuyasqay, paypim contentakuni; payta uyariychik. Paypiqa cuerpopim yachan Dios kaypa llapa hunta kaynin. Huk voznataqmi hanaq pachamanta nimurqa: Kaymi Churiy, Kuyasqay, paypim contentakuni, nispa. Angelnataqmi contestaraqa: Chuya Espiritum hamunqa qampa hawaykiman; Alto-altopi Kaqpa atiyninnataqmi Ilantuykusunki; chaymi chuya naceqpas Diospa Churinwan sutichasqa kanqa. /4 Qamkunam: Yachachiqniy, Senorniy, niwankichik allintam ninkichik, chaymi kani. Jesusmi contestarqa: Nuqam kani kawsay tanta; pipas nuqaman hamuqqa manapunim yarqachikunqachu, pipas nuqapi iniqqa manapunitaqmi haykappas yakunayachikunqachu. Hinaptinmi pay nirqa: Qamkunaqa kankichik uraymantam, nuqanataqmi kani hanaymanta; qamkunaqa kankichik kay pachamantam, nuqanataqmi mana kay pachamantachu kani. Chaymi Jesus nirqa: Nuqam kani kawsarimuyqa, kawsaypas; nuqapi iniqqa wanuruchkaspapas kawsanqam. Hinaptinmi Jesus contestarqa: Chiqapta, chiqaptam niykichik, manaraq Abrahan kachakaptinmi, nuqaqa kani. Kay pachapi kachkaspayqa, runakuna kanchaqmi kani. Chaymi huktawan Jesus nirqa: Chiqapta, chiqaptam niykichik, nuqam kani ovejakunapa punkun. /5 Hinaptinmi Jesus, kuyapayarikuspa, paykunapa nawinta llachpaykurqa, chaymi hina ratollapi qawarikururqaku, hinaspam payta qatikurqaku. Hinaspam runakunata pastopa hawanman tiyaykunankupaq kamarachispa, pichqan tantata iskay challwantinta hapiykurqa; hinaspam hanaq pachata qawariykuspa, allinchaspa ima, pakistin tantakunata qurqa discipulonkunaman, kaykunanataq runakunaman. Chaymi llapallanku mikuruspan saksarurqaku, hinaspam puchuq pakikunamanta huqarirqaku chunka iskayniyuq canastilla huntata. Mikuqkunam, mana warminkunantin wawakunayuq, pichqa waranqa hina qarikuna karqa. Rimayta tukuruspam, Simonta nirqa: Ukun kaqman apaykuspa wischuykuychik llikaykichikkunata challwanapaq. Hinaptinmi Simon contestarqa: Taytay, tukuy tuta pisipamuchkaspam mana ima niraqtapas hapimunikuchu; aswanqa nisqaykiman hina wischuykusaq llikata. Kayta ruraruspam achkasullana challwakunata wichqarurqaku, hinaptinmi llikampas llikirikurqa. /6


text:
Isaac Newton
Sir Isaac Newton sutiyuq runaqa (4 ñiqin qhulla puquy killapi 1643 NS paqarisqa Lincolnshirepi; 31 ñiqin pawqar waray killapi 1727 NS wañusqa Kensingtonpi, kunan London llaqtapi) huk pachaykamaymanta, yupanamanta yachaqsi, yachay wayllukuqsi, alkhimistas karqan, Inlatirrayuq.
Philosophiae Naturalis Principia Mathematica nisqa liwrunpi sapsi llasaturaku kamachi nisqamanta willarqan, Klasiku Mikhanika nisqap tiksinta churaspa, chaymanta Newtonpa kamachinkuna nisqakunawan. Hinallataqsi achkiymanta (optika nisqamanta), yupanamantapas willaspa qillqarqan.
- Commons nisqapi suyukunata uyarinakunatapas tarinki kaymantam: Isaac Newton.