text:
¿Kay yachaqanata %%pi leeriyta munawajchu?
Internetpi Biblia | MOSOJ JALLPʼAPI KAUSAJKUNAPAJ DIOSPA PALABRAN (MATEO-APOCALIPSIS)
¿Kay yachaqanata %%pi leeriyta munawajchu?
-
Asipayajkunaqa tukukuy jamunanta mana yachajman tukunku (1-7)
-
Jehová Diosqa mana latʼuchu (8-10)
-
Imayna runaschus kanaykichejpi tʼukuriychej (11-16)
-
Allinta qhawakuychej ama pantachisqa kanaykichejpaj (17, 18)
3 Munasqa hermanosníy, kaywanqa iskay cartastaña qhelqamushaykichej. Kaypitaj, ñaupaj cartaypi jinallataj yuyayniykichejta rijchʼarichishani, qankunata yuyarichiyta munaspa.
2 Ajinamanta imastachus profetas ñaupajmantaña willasqankuta yuyarikunaykichejpaj, jinallataj Salvawajninchej Señorpa kamachisqantapis. Chaytataj apostolesnejta uyarerqankichej.
3 Ñaupajtaqa kayta yachaychej: Qhepa pʼunchaykunapeqa asipayajkuna jamonqanku, allin kaj imasmantataj asikonqanku. Paykunaqa munayninkuman jina ruwanqanku.
4 Nenqankutaj: “¿Maytaj Cristoj jamusaj nisqanri? Imaraykuchus ñaupa tatasniyku wañuypi puñukapusqankumantapacha, tukuy imapis kikillanpuni kakushan, imaynachus kay mundo ruwakushajtin karqa, ajina”, nispa.
5 Paykunaqa yachashaspa kayta mana yachajman tukunku, cieloqa may unaymantaña kasqanta, jallpʼapis Diospa nisqannejta yakumanta tʼaqasqa kasqanta, yakuwan muyurisqataj kasqanta.
6 Chay imasnejta, chay tiempomanta mundoqa chinkachisqa karqa, maypachachus yakuwan pʼampasqa karqa, chaypacha.
7 Kunan kashan chay cielopis, jallpʼapis, Diospa nisqannejllatataj ninapaj waqaychasqa kashanku. Arí, Juicio Pʼunchaykama waqaychasqa kashanku, maypachachus sajra runas chinkachisqa kanqanku, chaykama.
8 Chaywanpis munasqa hermanosníy, ama kayta qonqaychejchu: Jehová Diospajqa uj pʼunchay waranqa watas jina, waranqa watastaj uj pʼunchay jinalla.
9 Jehová Diosqa imatachus nisqanta juntʼananpaj mana latʼuchu, imaynatachus wakin runas yuyanku ajina. Astawanpis payqa qankunawan pacienciakun. Imaraykuchus mana munanchu ni pi chinkachisqa kananta. Astawanqa munan tukuy pesachikunankuta.
10 Jehová Diospa pʼunchaynenqa suwa jina jamonqa. Chaypachataj cieloqa sinchʼita sonaspa ujllata chinkanqa. Cielopi kaj imas, jallpʼapi kaj imaspis manchay rupha kaspa unuyanqanku. Chantá jallpʼa, imaschus chaypi ruwakusqanpis, sutʼipi rikhurenqanku.
11 Tukuy chay imas ajina tukuchisqa kanankuta yachaspa, imayna runaschus kanaykichejpi tʼukuriychej. Qankunaqa llimphu kausayniyoj runas kanaykichej tiyan. Diosta sonqo kʼajaywan yupaychasqaykichejtataj, ruwayniykichejwan rikuchinaykichej tiyan.
12 Chantapis Jehová Diospa pʼunchaynin chayamunanta rijchʼarisqas suyaychej, ama qonqaspataj. Chay pʼunchaypi cieloqa ninawan tukuchisqa kanqa. Cielopi kaj imas, jallpʼapi kaj imaspis, sinchʼi kʼajaypi unuyaponqanku.
13 Noqanchejtajrí mosoj cielota, mosoj jallpʼatawan suyakushanchej, pay qonanta nisqanman jina. Chaypitaj cheqan kausaylla kanqa.
14 Chayrayku munasqa hermanosníy, chay imasta suyakushasqaykichejrayku, tukuy atisqaykichejta ruwaychej Diosqa llimphusta, mana imanasqasta, paywan allinpi kashajkunatataj taripasunaykichejpaj.
15 Chantapis Señorninchejpa paciencianta salvacionta jina qhawaychej. Munasqa hermanonchej Pablopis ajinallatataj qhelqamusorqachej, Dios payman yachayta qosqanman jina.
16 Chay imasmantaqa tukuynin cartasninpi qhelqarqa. Chaywanpis qhelqasqanmanta wakin imasqa, mana entiendeyta atikullanchu. Mana allinta entiendejkunataj, mana sinchʼi sayasqachu kajkunapis, chay imasta qʼewishanku, imaynatachus Diosmanta Qhelqasqapi waj imastapis qʼewinku, ajinata. Chaytaj paykuna kikinku chinkachisqa kanankupaj kanqa.
17 Chayrayku munasqa hermanosníy, kay imasta ñaupajmantaña yachaspa, allinta qhawakuychej ama chay sajra runaspa pantayninkuwan apachikunaykichejpaj. Ajinapi sinchʼi sayasqa kayniykichejmanta ama urmanaykichejpaj.
18 Astawanpis Salvawajninchej Señor Jesucristoj jatun khuyakuyninta astawan japʼillaychejpuni, payta rejsiypitaj wiñallaychejpuni. Paymin jatunchasqa kachun kunan, wiñay wiñaypajtaj. Amén.
Wajman apachinapaj
Wajman apachinapaj
MOSOJ JALLPʼAPI KAUSAJKUNAPAJ DIOSPA PALABRAN (MATEO-APOCALIPSIS)
2 Pedro 3
Quechua (Bolivia)
Bibliata leey
https://assetsnffrgf-a.akamaihd.net/assets/m/1011208/univ/wpub/1011208_univ_sqr_xl.jpg


c: text/html

text:
PUNTO 1
¿Ima ali gustu cuintashcauna tian?
1. Yaya Diosga ¿imara cuintangahua munan?
Yaya Dios munanmi tucui runauna cushi causanuchu. Runaunara llaquishcamanda Allpara, sisaunara, muyugunara, animalgunara, tucuira Yaya Dios rurashca. Chiraigu ñalla tucui turmindusgunara tucuchinga. Shina rashami tucui runaunama gustu ali causanara cuyanga. Leapai 1 Timoteo 6:19.
Gobiernogunaga turmindusgunara, ungüigunara, huañuiras mana tucuchingahua ushanushcachu. Shinajpis ali gustu cuintashcauna tian: Yaya Diosga ñalla tucui cai mundui tiaj gobiernogunara tucuchinga. Chi huasha paihua quiquin mandana callaringa. Paita casujcuna ungüi illaj, gustu ali causaira charingaranun. Leapai Daniel 2:44; Ricuchina (Apocalipsis) 21:4.
2. Cai ali gustu cuintashcaunara ¿imarasha tucuiguna ministinchi?
Yaya Diosga cai Allpai tucui manali runaunara tucuchinga. Paigunara tucuchijpimi turmindusguna ña mana mas tianga (Sofonías 2:3). Yaya Diosga ¿ima huras llaquiunara tucuchinga? Biblia nicami, cuna punzhai tiaj runaunaga turmindus pasanunga. Cai turmindusguna pasaushcara ricusha, tucurina huras pactamuushcara riparanchi. Leapai 2 Timoteo 3:1-5.
3. ¿Imara rurana anchi?
Bibliara estudiashami Yaya Diosmanda yachana anchi. Bibliaga llaquij yaya partimanda quillcashca cuintami an. Diospa Shimi yachachinmi, ima rana ashcara cunan timpui cushi causangahua, shinallara shamuj punzhaunais huiñai causaira charingahua. Shinajpis Bibliara estudiangaj callarijpi, huaquin runauna canda piñasha rimanunga. Piñarinujpis, Biblia estudianara ama saquinguichu. Mana saquishaga, Yaya Dios partimanda ashca bendiciongunara charinguimi. Leapai Lucas 6:22, 23; Ricuchina (Apocalipsis) 14:6, 7.
Mas yachana
BIBLIAMANTA GRATIS YACHAI
Videoclip: ¿Imarasha Bibliara estudiana angui?
Bibliaga ashca runaunara intiru munduibi ministirishca tapuigunara cutipangaj yanapan. ¿Candas yanapachu munanguichu?

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
12 kaq yachatsikï
¿Imanöraq Diosman witishwan?
1. ¿Llapan mañakïtatsuraq Dios wiyan?
Diosqa tukï cläsi nunakuna pëman mañakuyänantam munan (Salmo 65:2). Pero tsënö kaptimpis, manam llapan mañakïkunatatsu wiyan. Jina Bibliaqa willakun juk ollqu warminta mana allipa trataptinqa mañakïninta Dios ‘mana wiyanqantam’ (1 Pedru 3:7). Israelïtakuna mana allikunata imëpis rurayaptinmi, Diosqa mañakïninkunata wiyarqannatsu. Tsënö kaptimpis jutsata rurar arrepentikoqkunapa mañakïninkunataqa wiyanmi.
2. ¿Imanötaq mañakushwan?
Mañakurqa Diostam adorëkantsik, tsëmi pëllaman imëpis mañakunantsik (Mateo 4:10; 6:9). Jina jutsasapa karmi Jesuspa jutinchö mañakunantsik, pëmi salvamänapaq wanurqan (Juan 14:6). Jehoväqa manam munantsu kaqllata o qellqashqallapita yapë yapë mañakunata, sinöqa shonquntsikpita mañakunatam munan.
Kamakoq Teytantsikqa shonquntsikllachö mañakushqapis wiyanmi (1 Samuel 1:12, 13). Pëqa imë hörapis mañakunatam munan, mikunantsik hora o imëka mana allikunapa pasarpis.
3. ¿Imanötaq reunionkuna yanapamantsik?
Diosman mana creeq nunakunapa o runakunapa chowpinchömi kawantsik y pëkunaqa burlakuyanmi Dios awnikunqankunapitapis. Tsëqa Diosman witinapaq procurëkanqantsiktapis ushakäratsinmanmi (2 Timoteu 3:1, 4; 2 Pedru 3:3, 13). Tsëmi, yanapanakunapaq cristiano mayintsikkunawan juntakänantsik alläpa precisan. Pëkunapis yanapanata munayanmi.
Diosta kuyaqkunawan juntakarqa, más nöpanchömi sientekushun. Jehoväpa testïgonkunapa reunionninkunaqa yanapamantsik wakinkuna alli rurayanqampita yachakunapaqmi.
4. ¿Imanötaq Diosman witinkiman?
Bibliachö pëpita yachakunqëkiman yarpachakurmi tsëtaqa ruranki. Rurashqankunaman, consëjonkunaman y awnikunqankunaman pensë. Yachakunqantsikman yarpachakunqantsik y mañakunqantsikmi yanapamäshun Dios alläpa kuyakoq y yachaq kanqanta entiendenapaq.
Diosmanqa witita puëdenki pëman markäkur o yärakurllam. Pero markäkïnintsikqa kawëkaq cuentam, tsëmi imëka alimentaq cuenta imëpis yachakïkänantsik, tsëtaqa rurashun creinqantsikkunata ima yanapanqanman yarpachakurmi.
5. ¿Imataraq tarishun Diosman witirqa?
Jehoväqa sirweqninkunata kuyanmi. Tsëmi markäkïninkuna o yarakuyninkuna y shamoq tiempochö mana wanushpa kawakïninkuna peligroman churakaptinqa, imëkanöpapis yanapanqa (Salmo 91:1, 2, 7-10). Mana alli rurëkunaman mana ishkinapaq, y imanöpis más kushishqa kawanapaqmi yachatsimantsik.
MAS MUSYATSIKÏKUNA
BIBLIATA YACHAKUNËKIPAQ PROGRAMA
¿Imanirtaq Bibliapita yachakunkiman?
Entëru Patsachö nunakuna kawëninkunachö imëkata tapukuyanqantam Biblia contestëkan. ¿Pëkunanö yachakïta qampis munankimanku?
Rasumpëpaqa, ¿imatataq Biblia yachatsikun?
Oracionqa Diosman más witinapaqmi yanapamantsik
¿Wiyashunkiku Dios mañakuptiki? Kë tapukïpa respuestanta tarinëkipaqqa mañakïpaq Biblia ima ninqanta yachakï


text:
PARTE 12
Familiacunaca ¿imashinataj cushilla causai tucun?
C’uyai tiyajpica familiacunaca cushillami causan Efesios 5:33
Dios mandashca shinaca, cazaranaca shuj c’arihuan shuj huarmihuanmi cana can.
Alli cusaca c’uyaihuan, preocuparishpami paipaj huarmitaca cuidan.
Huarmica paipaj cusata ayudanmi.
Huahuacunapish yaya mamata cazunami can.
Cusa huarmicunaca mana llaquichirina, mana huainayanachu can Colosenses 3:5, 8-10
Biblia nishca shinaca, cusaca paillataj c’uyarij shinami paipaj huarmita c’uyana can. Shinallataj huarmica paipaj cusata respetanami can.
Cazarashca jahua shujtajhuan puñunaca mana allichu can. Shujllahuan cazarashpami causana can.
Bibliaca familiacuna cushilla causachunmi yachachin.
Ashtahuan yachangapaj
DIOS CUSHCA ALLI HUILLAICUNA
Familiacuna cushilla causangapajca ¿imatataj rurana can?
Jehová Diosca familiacuna pai shina cushilla causachunmi munan. Cusacunaman, huarmicunaman, yaya mamacunaman, huahuacunaman Biblia imata mandajta yachai.


text:
Mormones Cristianochu Kanku?
Mormones Cristianochu Kanku?
Post date:
January 4, 2012
Copyright © 2000 Institute for Religious Research. All rights reserved.
Kay jina tapukoyqa ichapis may jinata t’ukurinapaj jina kashan. Mormones kajkuna ninkuman paykunaqa cristianos kasqankuta, Bibliatapis Diospa nisqasninta jina qhawasqankuta. Jinallataj ninkuman Jesucristopipuni creesqankuta. Iglesia de Jesucristo de los Santos de los Ultimos Días, suti apasqankupis chaytapuni niyta munasqanta ninku. Wakin cristianokuna t’ukushaj qhepanku mormones k’acha kawsakunamanta, jinallataj familia ukhupi allinta kawsakunamanta sumajta parlasqankuta uyarispa. Jinapi wakin tapunkuman: Mormones manachu cristianos kanku? nispa.
"Kay tapukuyman kutichinapaj maychus kajta, ni piman kutikuspa, sumajta watuna kashan, mormones imatachus creenku chayta, cristianos Bibliaman jina imatachus creenku, chaytawan. Mormones imatachus creenku, chayta rejsichinaykupaj, librosninkupi imatachus ninku, chaymanta orqhospa rejsichishayku."
Kay tapukuyman kutichinapaj maychus kajta, ni piman kutikuspa, sumajta watuna kashan, mormones imatachus creenku chayta, cristianos Bibliaman jina imatachus creenku, chaytawan. Mormones imatachus creenku, chayta rejsichinaykupaj, librosninkupi imatachus ninku, chaymanta orqhospa rejsichishayku. Chay librosninku kashan: Principios del Evangelio (edición 1988); Como Lograr un Matrimonio Celestial (edición 1992); Enseñanzas del Profeta José Smith (edición 1982); Artículos de Fe (edición 1980); chantá Doctrina de Salvación (edición 1979) nisqamanta kinsantin librokuna. Kunanqa jisq’on imakunata qhawasunchej cheqanchus manachus kashan, chayta.
1. Cheqa kaj Diosmanta waj kanchu?
Diosmanta Qhelqasqa yachachin, jinataj tukuy tiempopi cristianosqa creenku: Uj k’ata kawsaj, cheqan Dioslla kasqanta. Paymanta jawaqa mana waj dioskuna kanchu. (Deuterónomio 6:4; Isaías 43:10,11; 44:6,8; 45:21,22; 46:9; Marcos 12:29-34).
Mormonesrí yachachinku may chhika dioskuna kasqanta. Yachachillankutaj: Noqanchej runakunaqa janaj pacha reinopi dioskunaman tukuyta atinchej, nispa. Mormones yachachillankutaj: Pikunachus dioskunaman tukojkunaqa wawakunayoj kayta atinku janaj pachapi, nispa. Nillankutaj chay wawakunanku paykunata yupaychanankuta, paykunamantataj mañakunankuta, imaynatachus noqanchej Dios Tatanchejta yupaychanchej, mañakunchej jinata, nispa.
2. Diosqa jayk’ajpis noqanchej jina runachu kanman karqa?
Diosmanta Qhelqasqa yachachin, jinataj tukuy tiempopi cristianosqa creenku: Diosqa mana rikukoj Espíritu kasqanta. (Juan 4:24; 1Timoteo 6:15,16) Mana noqanchej jina runachu kashan. (Números 23:19; Oseas 11:9; Romanos 1:22,23) Diosqa wiñay wiñaymantapachapuni kashan, tukuy atiyniyojtaj kashan. Pay ujllapi tukuynejpi kayta atin, tukuy imatataj yachan. (Salmos 90:2; 139:7-10; Isaías 40:28).
Mormonesrí yachachinku ujpacha Tata Diosqa noqanchej jina runallataj kasqanta. Payqa alliymanta alliy Dios kanankama chayasqa. Kunampis noqanchej runa jina aycha cuerpoyoj kasqanta ninku. José Smith nerqa: Ujpacha Diosqa noqanchej jina runallataj karqa; Payqa waj jina cuerpota jap’erqa, kunantaj janaj pacha tiyanampi tiyasqa kashan, nispa. Mormones yachachillankutaj Dios Tataqa tatayoj, jatun tatayoj ima kasqanta.
3. Jesuswan Supaywan wawqepurachu kanku?
Diosmanta Qhelqasqa yachachin, jinataj tukuy tiempopi cristianosqa creenku: Jesusqa Diospa Churin jina uj k’ata kasqanta. Payqa wiñay wiñaymantapacha Diospuni kashan, imaynachus Dios Tata atiyniyoj, kikillantaj. (Juan 1:1,14; 10:30; Colosenses 2:9) Dios Tata jina gloriayoj kashaspapis, chaymanta mana ch’ipakorqachu. (Juan 17:4,5; Filipenses 2:6-11) Astawanqa runaman jina tukuchisqa karqa, noqanchejrayku wañuchisqa kayta atinampaj. Espíritu Santonejta yumasqa kaspa, aychallikorqa; mana qharita rejsej María sipasmanta paqarikorqa. (Mateo 1:18-23; Lucas 1:34,35).
Mormonesrí yachachinku Jesucristoqa kuraj wawqellanchej kasqanta. Payqa janaj pachapi kaj Dios Tatanejta yumasqa kasqa; mamampis janaj pachapi kajllamantataj kasqa. Jesucristo yumasqa kasqa, Tata Diosqa qharita mana rejsej sipaswan puñuykusqanrayku. Chantá Jesusqa Diosman tukunankama chayasqa, nispa ninku. Mormón kajkuna yachachillankutaj Jesuswan Kuraj Supaywan wawqepura kasqankuta.
4. Diosqa kinsa ukhuchu kanman?
Diosmanta Qhelqasqa yachachin, jinataj tukuy tiempopi cristianos creenku: Dios Tata, Dios Churi, Dios Espíritu Santo ima mana waj, waj Dioschu kasqankuta, manachayqa kinsa ukhupi uj Dioslla kasqanta. Tukuynin Mosoj Testamentopi Dios Churi, Espíritu Santo, jinallataj Dios Tata ima, sapa ujta Dios kasqankuta qhawan, jinallataj sapapis Dios jina ruwasqankuta. (Dios Churi: Marcos 2:5-12; Juan 20:28, Filipenses 2:10,11; Espíritu Santo: Hechos 5:3-4; 2 Corintios 3:17,18; 13:14) Bibliaqa yachachillantaj uj k’ata Dioslla kasqanta.
Mormonesrí yachachinku Dios Tata, Dios Churi, Dios Espíritu Santo ima waj waj, uj jina uj jina Dios kasqankuta, uj niypi kinsa dioskuna kasqankuta. Nillankutaj Jesucristo, jinataj Espíritu Santo ima uj warmipi Tata Diospa yumasqan kasqankuta.
5. Adan Evaj juchallisqanku millay millaychu karqa, chayrí allinninchejpajchu karqa?
Diosmanta Qhelqasqa yachachin, jinataj tukuy tiempopi cristianosqa creenku: ñawpa tatanchej Adanpata, Evajpa mana kasusqankoqa may millay jucha kasqanta. Diosta mana kasusqankunejta jucha kay pachaman yaykumorqa, jinataj tukuy runas juchachasqa rikhurinchej. Chay jinamanta runaqa juchasapa nacenchej, juchallisqanchejmantataj juzgasqa kasunchej. (Ezequiel 18:1-20; Romanos 5:12-21).
Mormonesrí yachachinku Adanpa juchallisqanqa ajinapuni kanan kasqanta, chaynejtataj allin kawsay tukuy runakunapaj kananta.
6. Atisunmanchu ruwasqanchejwan Diospa ñawpaqempi allimpaj qhawasqa kayta?
Diosmanta Qhelqasqa yachachin, jinataj tukuy tiempopi cristianos creenku: “juchallisqanchejpi, pantasqanchejpi wañusqa kasqanchejta,” (Efesios 2:1,5). Noqanchej kikinchej mana salvakuyta atinchejchu. Jinapi Jesucristo juchanchejmanta castigota cabalta junt’asqanrayku, Diosqa khuyakuynimpi juchanchejta perdonawanchej. Qhasilla k’acha yanapayninnejllata Diospa ñawpaqempi allimpaj qhawasqa kanchej, Jesucristoj ruwasqannejta, manataj ima allinta ruwasqanchejraykuchu. (Efesios 2:8-9; Tito 3:5) Noqanchejqa Cristo imatachus ruwasqallanmanta jap’ikunanchej tiyan, tukuy sonqo creespa. Jinapis Diospa qhasilla k’acha yanapayninraykulla salvasqa kasqanchejqa mana niytachu munan, munasqanchejman jinalla kawsananchejta. (Romanos 6:1-4).
Mormonesrí yachachinku Diospa ñawpaqempi wiñaypaj kawsanapajqa Mormón Iglesiaj kamachisqanta kasuspa gananata, Mormón templopi imatachus ruwanku, chayta ruwaspa ima. Salvacionta tarinapaj, janaj pacha reinoman yaykunapajqa Mormón Iglesiaj kamachisqasninta junt’anapuni tiyan, nispa.
7. Pikunachus qhesachanku imatachus Cristo cruzpi ruwarqa chayta, chaykunata imapis salvanmanchu?
Diosmanta Qhelqasqa yachachin, jinataj tukuy tiempopi cristianosqa creenku Jesucristoqa cruzpi wañusqanta runasta juchamanta salvanampaj. Pikunachus kunan kawsashaspa Diospa qhasilla k’acha yanapayninta qhesachajkunaqa mana salvasqachu kanqanku. Astawanqa wiñay wiñaypaj juchachasqa kanqanku. ( Juan 3:36; Hebreos 9:27; 1 Juan 5:11-12).
Mormonesrí yachachinku Jesucristoqa cruzpi wañusqanta tukuy runastapuni wañusqasmanta kawsarichiytawan, paykunaman wiñay kawsayta qonampaj, amapis Cristopi creechunkuchu. Cristoj cruzpi wañuynillan mana pitapis payllamanta salvanchu, nispa ninku. Astawanqa runa wiñay kawsayta jap’inampaj, Jesucristopi creeytawan, Mormón Iglesiaj tukuy kamachisqanta junt’anan tiyan, jinallataj Mormón Templo ukhupi ruwana kashan, chaytapis cabalta junt’anapuni, nispa ninku.
8. Diosmanta Qhelqasqa librollachu Diospa nisqasnin kashan?
Diosmanta Qhelqasqa yachachin, jinataj tukuy tiempopi cristianos creenku: Diosmanta Qhelqasqa libroqa cheqamanta Diospa nisqasnimpuni kasqanta, creenapaj jina, mana ni ima pantayoj. (2 Timoteo 3:16; Hebreos 1:1-2; 2 Pedro 1:20-21) Diospa tukuy nisqasnenqa wiñaypaj kanqa. (1 Pedro 1:23-25).
Mormonesrí yachachinku Diosmanta Qhelqasqa libromanta ashkha cheqan yachachiykuna chinkapusqanta; chayrayku ninku Diosmanta Qhelqasqaqa mana chaykama cheqanchu kasqanta, evangeliomantapis mana maychus kasqantachu yachachisqanta ima.
9. Ñawpa iglesia imachus cheqan kajmanta pantaykorqachu?
Diosmanta Qhelqasqa yachachin, jinataj tukuy tiempopi cristianosqa creenku: cheqa kaj Iglesiaqa Señor Jesucristoj atiyninwan sayachisqa kasqanta. Chayrayku Iglesia ni jayk’aj chinkachisqa kayta aterqachu, manataj ni jayk’aj chinkachisqachu kanqa. (Mateo 16:18; Juan 17:11; 1 Corintios 3:11) Cristianosqa yachanku tiempo risqanman jina iglesiapi mana allin kajkuna kasqanta: jinapis karqankupuni pikunachus evangeliota ch’uwitata waqaychasqa kananta qhawajkuna.
Mormonesrí yachachinku apostolkuna wañupusqankumanta qhepaman, Jesucristoj sayachisqan Iglesiaqa cheqa kajmanta allinta t’aqakapusqanta, cheqan kaj creeyta saqerparispa. Ninku kunankamapis jinallapuni kashasqanta; yuyanku pikunachus Mormón Iglesiaman k’askapojkunalla cheqan kaj evangeliota rejsisqankuta.
Tukunapaj Sut’inchaykuna
ñawpajpi qhelqasqa kaj kashan, imatachus cristianosqa tukuy tiempopi creenku, chay. Mormonesrí uj jinata creenku. Imatachus creesqankuta yanawan qhelqarqayku reparanapaj jina. Paykuna yuyanku imatachus ruwasqankuwan, Mormón Iglesiaj kamachisqanta kasusqankuwan ima cristianos kasqankuta. Mormonesqa Diosmanta Qhelqasqa libromanta jawa waj librokunata astawan valechinku, chay librokunamanta yachachiykuna mana Diosmanta Qhelqasqaj nisqan jinachu kashajtimpis. Jinallataj wakin imatachus yachachisqankuta, mana jayk’aj Jesucristo yachacherqachu. Imatachus qhawarqanchej, chayqa sut’ita rikuchiwanchej imatachus Diosmanta Qhelqasqa yachachin, mormones imatachus creenku chaywan, mana ni imaynamanta uj rejllachu kasqanta.
Chay mana niytachu munan mormonesta millay runakunata jina qhawanata. Chaywampis paykunataqa mana Cristopi creejkunata jina qhawayta atisunmanchu. Diosmanta Qhelqasqapi sut’inta niwanchej, llullata yachachejkuna rikhurimuspa, waj evangeliota willanankuta, waj Jesusmantataj parlanankuta. Chay yachachisqankoqa mana Diospa Espiritunmantachu jamun, manachayqa waj espíritoj yachachisqan kashan. (2 Corintios 11:4, 13-15; Gálatas 1:6-9) Kunankama mormonespa yachachisqankuta qhawaspa, sut’ita reparakunchej paykunaj yachachisqanku waj evangelio kasqanta.
Mormón kanapaj creenapuni kashan José Smith sutiyojqa Diospa profetan kasqanta, jinallataj Libro de Mormón nisqaqa Diosmanta kasqanta. Creenallataj kashan Diosqa ujpacha runalla kaspa, Mormón Iglesiaj kamachisqanta junt’asqanrayku Diosman tukusqanta. Mana pipis niyta atinchu: Noqa mormón kani, nispa, manachus Mormón Iglesia imatachus yachachin, chayta creen chayqa. Chayrayku mormonesqa mana ninankuchu tiyan: Noqaykupis cristianosllataj kayku, nispa. Paykuna mana creenkuchu, imatachus Diosmanta Qhelqasqa yachachin cristiano kaymanta, chayta.


text:
Chu pikachu, Pi-pika-pika chu Chu pipi-chuuu Pikachu pi Pika-pi, pikachu pi-i Chu Chuu pii kachu-pikapi pi Pi pikachu kaPi Chu chu pi-ka-chu chuuu, Chu piikachu Pi chu ChuuuuChu kaa Pika-chu Pikaa-kaaa-pi-pi, pikapipikapi kachu piii pii "pikachu pikaaa", piikaa pika-pika Chu kaa-pika-pika pi chu pipi-pikachu pikaapiikaa ka pi.Pi.pi Pi-ka-chu, Piika pikapi-pika Pikapi-pika-piKachu kaa Chuuuu chu pikachu pikaa-piikaa.
pi pikachu-piikaa chu Chuuupipi pika-pi piikachu, pikachu pika-chu chu ka Kachu kaa Pi-pi-ka-chu-chuuu pi KaaaPiii "ka piikaa, ka pika-chu chu kaa chuuu piiPiikaa" pi pikaa "pii Chu-pikachu-chu", ka chuu pi-i chu chuuuu Pi-i pika-pi pii chu pi-i Pi Pika.
Pii Pika-pika, Ka Kaa Pi Chu pika-pi-kaa Pi pika-chu Ka kaa chu chuuuuPi chu-pika-chu pi-pi-kaaa-chuPi: kaa Chu pika-pika ka chu kachu Chu chu-chuu-piika pika-pika chuuuu.
"chu pika-chu Pi-i ka piii ka Kachu piika kakachu pikachu Pi-i pi pi-ka-chu pikapi ka-pi-kaaa-chu-pi Pi Pi Chuuuupi-i", kaaa ka KachuPipi chu chuu Pikapi pipi. "chuuupi, chu Pikachu chuu pii, Pika-pi ka chuuuuPi ka Pi-ka-chu", piikaa pi-i piika.
Pi chu pikachu-pi-ka-chu, pika-chu pikachu kaa pi chu-pikachu Chu pika-pika, piikaa chuuu, ka-pi-ka-chu pi chuuuupi, Pi-kaa-piikaa pii "kapikaa Pi chu, chu pika-pika Pi Ka ka-pi-ka-chu-pi pikaaa Pi Piii chupi ka kachu pi kaa Pii-pikachu". Pi-kaaa-chu-pi-pi Piika Chu ka chuuuu, Ka kaa-pika-pika Ka chuu pi Pi-pika-chu Chu pikachu, piikaaChuuu pi Piikaa-kaa pi-i piii ka Pi-ka-pikachupi Pika-pika-pi pi kaa pika-pika Chu Pika-chuuuu-ka.
pi Kaaa ka piikaa Pikachu Pika-pika-piPi pi Pikachu Pikachu, Chuuu pi pii Pika-pika Pii pipiPikapi ka Pi chuu Chu pika-pika pi-i kaaChuuuu Pi Chu piikachu-pi pipi pi-i kachu-piika Ka pi pika, pi pi-i Ka pika-chu pika-pi pi pipi "Chu-ka-pikachu" Pi Piika pi Chu pi-ka-chu pikaa Chu kachuuu. kaKa chu chuuuu pi Pi-pikachu-chuuu ka-pika-pika-pi-i-pi pika-pika Ka Piika chuuuu.
Pikaa kachu ka pika-pi Ka pikachu Pi Ka Pi-i Pi-piikachu, pi-kaaa-chu, kaaaPi-i pi pika-pi-chu-chuuu pi-kaaa-chu, ka chuuuu pi-i Pi chu kaaPi chu Pika-pi ka Chuuu, pipipi pika chu kachu pi pika-chu pi Pika-pi Pikachu Pi ka Piiikachu Pi ka kachu pi-piikachu-pi.


text:
87 KAQ WILLAKUY
Jesus warma kaspan templopi tarikusqanmanta
QAWAY chay warmaqa yuyayniyoq runakunawan parlachkan. Paykunaqa Jerusalen templopi Diosmanta yachachiqmi kanku. Warmachañataqmi Jesusqa. Wiñaramusqaña, chaypiqa 12 watayoqñam kachkan.
Yachachiqkunaqa admirasqallañam kachkanku Diosmanta chaynataq Bibliapa nisqanmanta Jesuspa yachasqanwan. Ichaqa, ¿imanasqataq Joseywan Mariaqa mana chaypichu kachkanku? ¿Maypitaq paykunaqa kachkanku? Qawasunchikyá.
Watan-watanmi Jerusalenman Joseyqa familiantin Pascua fiestaman riqku. Nazaret llaqtamanta Jerusalen llaqtaman chayanapaqqa karutam illana. Chay tiempopiqa runakunapa carronkupas manam karqaraqchu. Chaymi runakunaqa chakillawanmi illaqku, hinaptinmi paykunaqa yaqa kimsa punchawta illaspankum Jerusalenmanqa chayarqaku.
Chaypaqa achkañam Joseypa ayllunpiqa karqaku. Chaymi Jesuspa sullka kaq wawqe-paninkunata atiendenanqa karqa. Hinaptinmi Jerusalenmanta Joseywan Mariaqa churinkunawan Nazaretman kutichkaptinkuñam, kutiqmasinkunawan Jesuspas risqanta piensarurqaku. Chaymi huk punchaw puriytaña richkaptinku, Jesustaqa manam tarirurqakuchu. Hinaspanmi tapukurqaku ayllunkunatawan reqsisqankunata, ¡ichaqa manam tarinkuchu! Hinaptinmi Jerusalen llaqtaman kutirirqaku chaypi maskanankupaq.
Hinaspam templopi chayraq tarirurqaku. Chaypim tiyakuchkasqa Diospa leynin yachachiqkunata uyarispan tapupayastin. Hinaptinmi llapa uyariqninkunam admirakurqaku yachasqanwan. Chaymi Mariaqa nirqa: ‘Wawalláy ¿imanasqamá kaytaqa rurawankiku? Taytaykiwan ñoqam llakisqallaña maskamuchkaykiku’ nispa.
Chaymi Jesusñataq nirqa: ‘¿Imanasqataq maskawarqankichik? ¿Manachu yacharqankichik Taytaypa asuntonkunapi kanayta?’ nispa.
Anchatam Jesusqa kusikurqa Diosmanta yachananpaq kasqan sitiokunapi tarikuspa. Chaynallataqmi ñoqanchikpas kananchikqa, ¿aw? Nazaret llaqtapi huñunakuykunamanqa Jesusqa sapa kutillam riq. Chay huñunakuykunapi atencionwan uyarispanmi Bibliamanta allinta yacharqa. Chaynaqa Jesuspa rurasqanman hinayá rurasunchik.


text:
¿Akrë ima idiömachö kë yachatsikïta leyita munanqëkita%%?
Këchö Biblia | TRADUCCIÓN DEL NUEVO MUNDO DE LAS SANTAS ESCRITURAS
¿Akrë ima idiömachö kë yachatsikïta leyita munanqëkita%%?
-
Ushanan junaqkunachö alläpa mana alli tiempukuna (1-7)
-
Pablu ruranqanta qati (8-13)
-
Yachakunqëkichö tsarakurnin sïgui (14-17)
3 Peru këta musyë, ushanan junaqkunachöqa alläpa mana alli tiempukunam kanqa, alläpa sasa tiempukuna.
2 Porqui nunakunam kayanqa kikinkunallata kuyakoq, qellëta kuyaq, alabakoq, precisaq tukoq, Diospa contran churakaq, teytankunata mana wiyakoq, mana agradecikoq, jaqikoq,
3 mana kuyakoq, ima acuerdumampis chëta mana munaq, chikikur tumpakoq, peqanta tsarëta mana yachaq, alläpa lïsu, alli kaqta mana kuyaq,
4 nuna mayinta rantikoq, munëninta rurakoq, pasëpa alli tukoq, Diosta kuyanampa rantin kikimpa munëninllata asheq,
5 llapan shonqunwan Diosta sirweq tukïkar rurëninkunachö tsëta mana rikätsikoq; y pëkunapitaqa witikuri.
6 Tsënö nunakunapitam, wayikunaman yachëllapa yëkoq nunakuna yuriyämun, y mëtsika jutsayoq dëbil warmikunatam shumaqllapa engañayan, tukï mana alli munëninkuna dominaq warmikunata,
7 pëkunaqa imëpis yachakïkäyanllam, peru tsënö karpis, manam ni imëpis puëdiyantsu rasumpa kaqta alli musyëtaqa.
8 Imanöllam Jänes y Jambres nunakuna Moisespa contran churakäyarqan, tsënöllam pëkunapis rasumpa kaqpa contran churakar këkäyan. Tsë nunakunaqa pasëpa lluta pensëyoqmi kayan, cristiänu creikïkunamannöqa manam Diospa rikëninchö allitsu këkäyan.
9 Tsënö kaptimpis, manam imatapis lograyanqatsu, porqui juiciunnaq kayanqantam llapankuna cläru rikäriyanqa, tsë ishkan nunakunawan pasanqannö.
10 Peru qamqa shumaq y allim qatikanki yachatsikïnïta, imanö kawanqäta, munënïta, markäkïnïta, pacienciayoq kënïta, kuyakoq kënïta, alli tsarakunqäta,
11 chikimar imëkata rurayämanqanta, y sufrinqäkunata, Antioquïachö, Iconiuchö y Listrachö pasamanqannö. Tsënö chikimar imëkata rurayämanqanchömi alli tsarakurqä, y tsë llapampitam Señorqa libramarqan.
12 Rasumpa kaqchöqa, Cristu Jesusta qatirnin llapan shonqunkunawan Diosta sirwita munaqkunapis, llapankunam chikishqa y sufritsishqa kayanqa.
13 Peru alläpa mana alli y engañakoq nunakunaqa mana allipita mas mana alliman charmi sïguiyanqa, pantatsikurnin y pantatsishqa karnin.
14 Peru qamqa, yachakunqëkichö y creitsiyäshunqëkichö tsarakurnin sïgui, porqui musyankim pikunapita yachakunqëkita,
15 y santu qellqashqakunata llullullaraq kanqëkipita patsë reqinqëkita, tsëkunaqa Cristu Jesusman markäkunqëkirëkurmi salvacionta tarinëkipaq yachaqta tikratsishïnikita puëdin.
16 Llapan qellqashqa këkaqmi Diospita shamun, y alläpa allim yachatsikunapaq, imachö mana alli këkäyanqanta rikätsikunapaq, imëkatapis altsanapaq, Diospa musyatsikïninmannö alli portakïta yachatsikunapaq,
17 tsënöpa Diosta sirweq nuna chipyëpa alli yachaq kanampaq y imëka alli rurëpaq listu këkänampaq.
Compartir
Compartir
TRADUCCIÓN DEL NUEVO MUNDO DE LAS SANTAS ESCRITURAS
2 Timoteu 3
Quechua (Ancash)
Kë päginachö Bibliata leyi
https://assetsnffrgf-a.akamaihd.net/assets/m/1011208/univ/wpub/1011208_univ_sqr_xl.jpg


text:
Mustafa Kemal Atatürk
Mustafa Kemal Atatürk, sutipaq runaqa (* 19 ñiqin aymuray killapi 1881 watapi paqarisqa Selanik llaqtapi - 10 ñiqin aymuray killapi 1939 watapi wañusqa Istanbul llaqtapi). Turkiya pulitiku wan Umalliq.
1923 watamanta 1938 watakama kuti Turkiyapa Umalliqnin karqan.
Tayta: Ali Rıza Efendi; Mama: Zübeyde Hanım
Ñawpaq warmi: Latife Usakligil
Yachaywasi:
Qillqasqankuna[llamk'apuy | pukyuta llamk'apuy]
Suñaykuna[llamk'apuy | pukyuta llamk'apuy]
Kaypipas qhaway[llamk'apuy | pukyuta llamk'apuy]
Hawa t'inkikuna[llamk'apuy | pukyuta llamk'apuy]
- Commons nisqapi suyukunata uyarinakunatapas tarinki kaymantam: Mustafa Kemal Atatürk.
- Biografía y reformas (inlish simipi)
- La vida de Atatürk (inlish simipi)


text:
Aleksandra Kollontái
Aleksandra Mijailovna Kollontái Alexandra Kollontai (rusiya simipi: AHHa ПaBлoBHa ПaBлoBa), sutiyuq warmiqa icha Shura (* 31 ñiqin pawqar waray killapi 1872 watapi paqarisqa Sankt Peterburg llaqtapi - 9 ñiqin pawqar waray killapi 1952 watapi wañusqa Moskwa llaqtapi) huk Rusya mama llaqtayuq pulitiku qarqan.
Taytan: Mikhail Alekseevich Domontovich; Maman: Alexandra Androvna Masalina-Mravinskaia.
Kaypipas qhaway[llamk'apuy | pukyuta llamk'apuy]
Hawa t'inkikuna[llamk'apuy | pukyuta llamk'apuy]
- Commons nisqaqa multimidya kapuyninkunayuqmi kay hawa: Aleksandra Kollontái.


text:
LIBROPA SAPAQ YACHACHIKUYNINKUNA
Angelkunata kamachiq Miguel sutiyoq angelmanta
BIBLIAQA wakin textonkunallapim willawanchik Miguel sutiyoq angelmantaqa. Daniel sutichasqa libropim willawanchik mana allin angelkunawan peleachkaqmanta. Judas sutichasqa libropiñataq willawanchik Diablowan peleachkaqmanta. Apocalipsis sutichasqa libropiñataqmi willawanchik Satanaswan hinaspa demoniokunawanpas peleachkaqmanta. Miguel sutiyoq angelqa Jehová Diospa Kamachikunanpaq derechontam defienden hinaspapas Diospa enemigonkunapa contranpim churakun. Tukuy chaykunataqa sutinpa nisqanman hinam ruran, sutinpa ninanqariki “¿Pitaq Dios hinaqa?” ninanmi. Chaynaqa, ¿pitaq Miguelqa kanman?
Manaraq chaymanta yachachkaspa wakin runakuna iskay sutiyoqkama kasqankumanta yuyarisun. Ejemplopaq, achka aylluyoq Jacobtam Israel nispa suticharqaku, apostol Pedrotañataq Simon nispa (Genesis 49:1, 2; Mateo 10:2). Chaynataqmi Bibliaqa willawanchik Jesucristopa huk kaqnin sutin Miguel kasqanta, chaymi hanaq pachapi sutinqa. Bibliatakama qawarisun imaraykum chayna sutichakusqanmanta.
Angelkunata Kamachiq. Diospa Palabranmi Miguelta sutichan “Angelkunata kamachiq” nisqa sutiwan (Judas 9). Chay ninanqa “aswan atiyniyoq angel” ninanmi. Bibliapa nisqanman hinaqa Migueltam sutichakun angelkunapa kamachiqnin sutiwan, chaynaqa huk angellam chayna kamachiqqa kanman. “Angelkunata kamachiq” nispa Bibliapi niptinqa manam achka angelkunamantachu rimachkan, aswanqa huk angellamantam. Chaymantapas Jesuspa rurasqanwanmi angelkunata kamachiqpa rurasqanqa tupan. 1 Tesalonicenses 4:16 nisqanpim qawachiwanchik Señorninchik Jesucristopa kayna rurananmanta: “Señorpunim uraykamunqa hanaq pachamanta kamachikuy qapariyninwan, angelkunata kamachiqpa qayakuyninwan”, nispa. Bibliapa nisqanman hinaqa angelkunata kamachiqpa qayakuyninwanmi Jesusqa qaparinqa. Chaynapim yachanchik kikin Jesuspuni angelkunapa kamachiqnin Miguel kasqanta.
Hanaq pachapi Tropakunapa Kamachiqnin. Bibliam willawanchik: “Miguelmi angelninkunapiwan pelearqa dragon sutiyoq animalpa contranpi. Dragonpas angelninkunapiwanmi pelearqa”, nispa (Apocalipsis 12:7). Chaynaqa, Miguelqa Diosman sonqo kaq angelkunapa Kamachiqninmi. Apocalipsis libroqa willawanchiktaqmi hanaq pachapi kaq tropakunapa Diosman sonqo angelkunapa Kamachiqnin Jesus kasqanta (Apocalipsis 19:14-16). Apostol Pablopas willawanchikmi ‘Señor Jesucristomantawan’ ‘atiy qosqan angelninkunamantawan’ (2 Tesalonicenses 1:7). Chaynaqa Bibliam willawanchik Miguelmantawan ‘angelninkunamanta’ chaynataq Jesusmantawan ‘angelninkunamantapas’ (Mateo 13:41; 16:27; 24:31; 1 Pedro 3:22). Diospa Palabranqa manam niwanchikchu Miguelpas Jesuspas hanaq pachapi Diosman sonqo kaq angelkunayoqkama kasqankutaqa. Chaynaqa Miguelqa hanaq pachapi kamachikuq Jesucristom. *
^ par. 1 Miguel Jesucristopuni kasqanmanta astawan yachayta munaspaykiqa qawariy Jehová Diospa testigonkunapa castellanopi rurasqa Perspicacia para comprender las Escrituras vol. 2 sutichasqa libropi 386 hinaspa 387 kaq paginankunapa nisqanta.


text:
CAPÍTULO 1
¿Imataq Diospita rasumpëpa yachatsikïqa?
¿Rasumpëpaku Dios kuyashunki?
¿Imanötaq Diosqa? ¿Shutin kanku?
¿Pëman witita puëdentsiktsuraq?
1, 2. ¿Imanirtaq tapukïkuna rurëqa alli?
¿WAMBRAKUNAPA atska tapukïninkunata wiyashqaku kanki? Parlëta yachakurirllam wakinkunaqa tapukur qallëkuyan. Musyacha nawinkunawan alleq rikëkushurnikim tapïkushunki: “¿Imanirtaq ciëloqa taqë rikoq?”, “¿Imapitaraq qoyllurkunata rurayashqa?” o “¿Piraq pishqukunataqa cantëta yachatsishqa?”. Imanöpa willëta tïrarpis, höraqa manam ni ima rurëta musyarintsiktsu. Y alleq willarishqapis: “¿Imanir?” nishparan yapë tapukuriyan.
2 Manam wambrakunallatsu tapukuyan. Imëpis tapukïkantsikllam, mëmampis chëta munar o mana imapis pasamänantsikta munar, o imatapis musyëta munarlla. Pero alläpa importante tapukïkuna rurëtapis qonqariyanmi wakin nunakunaqa. Tapukurnimpis manam respuestankunataqa ashiyantsu.
3. ¿Imanirtaq más importante tapukïkunapa respuestankunata wakin nunakunaqa ashiyannatsu?
3 Kë libropa hana qarancho, prölogocho y capïtulopa qallanan tapukïkunaman yarpakurkï. Wakin más importante tapukunapaq tapukïkunaqa tsëkunam kayan. Tsënö kaptimpis wakin nunakunaqa manam respuestakunata ashiyantsu. ¿Imanir? ¿Bibliachöqa tsë tapukïkunapa respuestankunata tarishwantsuraq? Wakimpaqqa mana tanteëpaqnömi Biblia nenqan. Wakinkunaqa penqakuyanmi tapukïta. Y wakinkunanam pensayan mandakoq religiösokunallapaq tsë tapukïkunaqa kanqanta. ¿Qamqa imataq ninki?
4, 5. ¿Ima importante tapukïkunataraq tapukushwan, y imanirtaq respuestakunata ashishwan?
4 Qamqa importante tapukïkunapa respuestanta musyëta munankichi. Höraqa itsa tapukunkiman: “¿Imapaqraq kë patsaman shamorqontsik? ¿Kë kawëllatsuraq llapan? ¿Imanötaq Diosqa?”, nishpa. Allim kë tapukïkunamanqa yarpanki, alläpa precisom claro y rasumpa kaq respuestakunata tarenqëkiyaq ashinëki. Tsëmi alli yachatsikoq kënimpita reqishqa kar Jesucristu kënö nerqan: “¡Imatapis mañacuyaptiqueqa, Dios qoyäshunquim! ¡Asherqa, tariyanquim; puncuta tsactacuyaptiquipis, quichapäyäshunquim!” (Mateo 7:7).
5 Kë tapukïkunapa respuestanta ‘ashirnenqa’ tarinkim, manam envänotsu kanqa (Proverbios 2:1-5). Ima niyäshushqa kayäshuptikipis kanmi y fácil tarinallam kë tapukïkunapa respuestankunaqa. Bibliallachömi këkäyan. Hinamampis, shamoq tiempochö shumaq kawakunapaq, y kanan tiempo kawënintsikchö kushi kushi kanapaqpis yanapamantsikmi. Qallëkushun nunakuna alläpa yarparäyanqan tapukïwan.
¿MANA KUYAKOQTSURAQ DIOS?
6. ¿Imanirtaq wakin nunakunaqa Dios mana kuyakoq kanqanta pensayan?
6 Awmi, Diosqa manam kuyakuntsu niyanmi wakinqa. Noqantsikpaq yarparaptenqa llapampis hukläyachi kanman niyanmi. Kë täranqantsik Patsachöqa imëkam kan: guerrakuna, chikinakïkuna wanutsinakïkunapis. Llapantsikmi qeshyantsik, hipantsik, y kuyashqantsikkuna wanuptin llakikuntsik. Tsëmi, “Dios kuyamarnintsikqa, ¿manatsuraq llapan problëmakunapita horqaramashwan?”, nishpam niyan wakin nunakunaqa.
7. a) ¿Imanir-raq Diosqa castigakunmi nishpam religiösokunapa mandakoqninkuna nunakunata creitsiyan nishwan? b) ¿Imatataq rasumpëpaqa Biblia yachatsimantsik hipakïnintsikkunapita?
7 Más llakinëpaqqa, Diosqa castigakunmi nishpa religiösokunapa mandakoqninkuna nunakunata creitsiyanqanmi. Ima desgraciapis pasariptenqa, Diospa voluntadninmi kashqa niyanmi. Alleq tanteashqaqa, Diosmi culpable kë desgraciakuna pasanampaqqa nikäyanmi. Pero ¿rasumpëpatsuraq tsëqa? ¿Imatataq Bibliaqa yachatsikun? “Pipis [...] ama nitsuntsu: ‘Dios Yayam que mana allita ruranäpaq tentameta munan’ nishpa. Porqui Dios Yayaqa manam ni imepis mana allita rurantsu, y nunacunata manam tentantsu mana allita rurayänanpaq” ninmi Santiagu 1:13. Tsëmi kë Patsachö mana alli rikanqantsikkunapitaqa ni imëpis culpashwantsu Diosnintsikta (leyi Job 34:10-12). Rasumpam, mana allikuna pasanantaqa permitin, pero hukläyam mana allikuna pasananta permitipita, culpayoq këqa.
8, 9. a) ¿Imanötaq musyantsik, mana allikunata permitiwan, culpable këqa hukläya kanqanta? b) ¿Imanirtaq nunakuna mana alli nänikunata akrayanqampita, Dios culpëqa mana alli kanman?
8 Yarpakurkï, huk jövenna tsurinta, kuyakoq y yachaq teyta wayinllachö wätakonqanman. Kë teytaqa tsurin mana wiyakur wayipita ewkïta munar ewkuptenqa, manam tsarantsu. Tsënönam kë jövenqa mana allikunaman ishkirin mana alli nänita akranqancho. Y kë mana allikunaman ishkiriptenqa, ¿teytanmi culpayoq ninkimantsuraq? Manachi tsënöqa ninkimantsu (Lucas 15:11-13). Hina tsënöllam Diosnintsikpis nunakuna mana alli nänikunata akrakuyänanta haqirishqa, pero tsënö kikinkuna akrakuyanqancho desgraciakunata pasayanqanqa manam Diospa culpannatsu. Y kënö llapan mana allikunata pasayanqampita Diosta culpëqa mana alli këchi kanman.
9 Nunakuna kënö mana alli nänikunacho purikuyänampaq Dios haqerinqanqa razonyoqmi. Pëqa manam ni imanir ni imata willamänantsikraqtsu, alli yachaq y poderoso Kamamaqnintsik karnin. Pero pëqa kuyamarnintsikmi imatapis willaramantsik. Tsëmi, këkunata permitenqankunataqa más yachakushun capítulo 11 nishqanchö. Pero qamqa yachakïkankinam kë kawakïnintsikcho desgraciakuna pasamanqantsikpitaqa Dios mana culpayoq kanqanta. Tsëpa rantenqa kë llapan mana allikunata altsamïtam änimantsik (Isaías 33:2).
10. ¿Imanirtaq Diosnintsik llapan mana allikunata ushakätsimunanman confiakushwan?
10 Hinamampis, Diosqa santom (Isaías 6:3). Tsë ninanqa Jehová Diosqa puro limpiom, y manam mana allikunataqa rurantsu. Tsëmi pëmanqa llapan shonquntsikwan confiakunantsik, pero manam nunamanqa tsënö confiakushwantsu, nunaqa imëka mana alli rurëkunamampis ishkinmi. Ni más honrado kaq gobiernopis manam altsëta puëdentsu nunakuna mana allikunata rurayanqanta. Pero Diosqa alläpa poderösom. Pëqa, llapan mana allikunata y hipakïkunatapis ushakätsita puëdenmi y tsënömi ruramonqa. Tsë llapanta qallaramorqa limpum ushakäratsenqa mana allikunata (leyi Salmo 37:9-11).
DIOSNINTSIKQA LLAKINMI MANA ALLIKUNATA PASASHQA
11. a) ¿Imanötaq mana alli rurëkunata rikan Diosnintsik? b) ¿Hipaqta rikämarnintsikqa llakintsuraq Diosnintsik?
11 Kë mundochö y kawënintsikchö llapan pasëkanqanta rikar, ¿imaraq Diosnintsik nin shonqunchö? ‘Alli kaqta kuyanqantam’ Bibliaqa yachatsikun (Salmo 37:28). Pëqa altantollam këkan alli o mana alli pasëkanqantapis y chikinmi mana alli rurëkunataqa. Bibliaqa kënömi nin Diosnintsikpaq, “shonqunchömi nanatsikorqan” unë tiempochö nunakuna alläpa mana alli tikrakuriyaptin (Génesis 6:5, 6). Y Diosqa unë kanqannöllam (Malaquías 3:6). Mana allikunataqa chikikanllam y hipaqkunata rikarqa shonqunchömi nanatsikun. Tsëmi Bibliaqa, “Pëqa cuyecamantsicmi” nimantsik (leyi 1 Pedru 5:7).
12, 13. a) ¿Imanirtaq kuyakoq kantsik, y imanötaq kuyakïnintsik kë mundochö mana alli pasanqankunata rikätsimantsik? b) ¿Imanirtaq kë llapan mana allikunata Dios ushakätsimunanman creintsik?
12 ¿Imanirtaq, hipaqta rikämarnintsik Diosqa nanatsikunmi nishwan? Rikäshun huk prueba masta. Bibliachöqa nin, Diosnintsik kikintanö nunata ruranqantam (Génesis 1:26). Tsëmi, nöqantsikpapis alli kënintsik kan, Diospis alli kaptin. ¿Llakinkiku alli nunakunata hipaqta rikarnin? Tsënö qampis llakerqa confiakunëkim Jehová Diospis shonqunchö nanatsikonqanman.
13 Nunachöqa, kuyakoq këninmi alläpa reqishqa. Tsëmi Kamamaqnintsiknö kuyakoq kantsik, y Bibliachöqa “Diosqa allapa cuyacoqmi” nimantsikmi (1 Juan 4:8). Dios kuyakoq kaptinmi noqantsikpis kuyakuntsik. Kë Patsachö llapan mana allikunata ushakätsinëkipaq poderniki kaptenqa, ¿manatsuraq ushakäratsinkiman? ¡Kuyakoq kënikiwanqa rurarinkimanchi! Tsëmi kë Patsachö problëmakunata Diosnintsik ushakäratsimunanman creinkiman. Prólogo nishqanchö Dios llapan änikonqankunata leinqëkiqa manam ardëllatsu: cumplikanqam, kikin Diosmi änikushqa. Pero tsë llapanta creinëkipaqqa kikin änikoq Diostam alleq reqinëki.
QAM REQINËKITAM DIOSQA MUNAN
14. ¿Imataq Diospa shutin y imanirtaq shutimpa qayashwan?
14 Pipis reqishunëkita munarqa, ¿imatataq puntata ruranki? ¿Manaku shutikita willarinki? Diospaqa, ¿shutin kantsuraq? Atska religionkunam, “Dios” o “Señormi”, shutin niyan, pero këkunaqa manam shutitsu. Këqa “rey” o “presidente” ninannöllam. Atska tïtuloyoqmi Diosqa nimantsikmi Biblia, y tsë tïtulokunachömi “Señor” y “Dios” nishqampis këkan. Pero shutinqa Jehová kanqantam yachatsimantsik. Kënömi nimantsik Salmo 83:18: “Shutikim Jehová, hinantin Patsa hanampaqa qamllam Altísimo kanki”, nishpa. Bibliëkichö kë juti mana yuriptinqa, imanir mana yurinqanta “¿Ima ninantaq Diospa jutin, y imanirtaq shutimpa qayashwan?” nishqan yachatsikïta apendicichö rikäri. Pero rasumpëpaqa unë qellqayanqankunachöqa waranqëpayanmi Diospa shutin yurin. Tsëmi Jehová Diosqa shutinta reqinëkita y shutimpa qayanëkita munan. Diosqa Bibliatam qomarqontsik Pëta reqinëkipaq.
15. ¿Ima ninantaq Jehová shutiqa?
15 Jehová nishpa, kikin Dios shutinta churakonqanqa ¿ima ninanraq? Kë shutiqa, Dios llapan änikonqanta cumplimïta puëdenqanta y llapan munanqantapis ruramunantam rikätsimantsik. * Y Pëllapam kë shutinqa. Rasumpëpaqa manam Jehová Diosnöqa pipis kantsu. Wakinllatapis rikärishun.
16, 17. ¿Imatataq Jehová Diospita yachatsimantsik kë tïtulokuna: a) “Allapa puedeq”? b) ‘Llapan nasioncunapa mandacoqnin’? c) ‘Camakoq’?
16 Rikarqontsiknam Salmo 83:18 Jehová Diospaq: “Qamllam Altísimo kanki” nenqanta. Hina pëllapaqmi “Allapa puedeq” nimantsik Apocalipsis 15:3 nishqanchö: “Allapa puedeq Teyta Dioslläcuna, allapa espantaquipaqmi llapan camashqequicunapis. Qamqa alli caqllatam imepis ruranqui, y llapan nasioncunapa mandacoqninmi canqui”, nishpa. “Allapa puedeq” nimarnintsikqa wakin kawaqkunapitapis más kallpayoq kanqantam rikätsimantsik. Más puëdeqmi, manam ni imapis igualantsu pëpa kallpanwanqa. Y “llapan nasioncunapa mandacoqninmi canqui” nimarnintsiknam, imëpitapis hapallanlla kanqanta yarpätsimantsik. Tsëmi Salmo 90:2 nimantsik: “Imëpita y imëyaqpis qamllam Dios kanki”, nishpa. Kë llapanman yarpëqa alläpa espantakïpaqmi.
17 Hina, Jehová Dios hapallanlla kanqantaqa rikätsimantsik, pëlla kamakoq kanqanmi. Tsëmi Apocalipsis 4:11 kënö nin: “Dios, qamllam puedeq canqui. Llapan imecatapis qammi camashqanqui. Cawenincuna qoshqa captiquim, llapanpis cawecayan. Tsemi qamtaqa llapanpis respetayäshurniqui, alabayäshunqui”, nishpa. Tsënömi, ciëlochö mana rikakoq espïritukunata, chipapaq qoyllurkunata, frutakunata, mayukunachö y lamarchö kawaq pescädokunata, y más imëkakunatapis Jehová Dioslla ruramushqa.
¿JEHOVÁ DIOSMAN WITITA PUËDENKIMANKU?
18. ¿Imanirtaq manam Diosmanqa witita puëdentsiktsu nishpa nunakuna pensayan, pero imatataq Bibliaqa yachatsikun?
18 Jehová Dios imanö kanqantapis musyarerqa wakin nunakunaqa mantsakayanmi. Dios alläpa karuchö këkanqanta y mana cäsomanqantsiktam pensayan. ¿Allitsuraq kanman kënö pensë? Bibliaqa yachatsimantsik, Jehová Diosqa “manam karuchowtsu noqantsikkunapita” këkan nishpam (Hechos 17:27, QKW). Hinamampis, “witïkuyey Dyosman, i peynam qamkunaman witiramonqa”, nimantsikmi (Santiagu 4:8, QKW).
19. a) ¿Imanötaq Diosman witishwan, y imatataq tarishun? b) ¿Jehová Dios imanö kanqantaq qamta más gustashunki?
19 ¿Imanötaq Kamakoq Yayaman witinkiman? Puntataqa, kanan rurëkanqëkita ama haqitsu, llapan puëdenqëkita Diospita yachakï. Tsëmi kikin Jesucristu nerqan: “Qamllam Dios canqui. Noqa Jesucristutam que patsaman cachamarqequi. Y ishcantsicta reqimarnintsicmi, nunacuna wiñe caweyoqna cayanqa”, nishpa (Juan 17:3). Rasumpam, Biblia yachatsikonqannö Jehová Diospita y Jesucristupita yachakïqa ‘wiñe caweman’ o mana ushakaq kawëman apakun. Rikärerqontsiknam “Diosqa allapa cuyacoq” kanqanta (1 Juan 4:16). Pero alläpa yachanëpaq Jehová Dios kanqantapis Bibliaqa nimantsikmi. “Alläpa llakipäkoq, alläpa alli, mana ras piñakoq y alläpa kuyakoqmi” nishpa (Éxodo 34:6). Diosqa “alläpa allim [...] y perdonamänapaqpis listom këkan” (Salmo 86:5). Alläpa pacienciayoqmi (2 Pedru 3:9). Pëqa llapan änikonqankunata kuyakïwanmi cumplin (1 Corintios 1:9). Bibliata leirninmi tarinki Jehová Dios shumaq yachanëpaq kanqanta, y mastapis pëpitaqa yachakunkiran.
20-22. a) Diostaqa manam rikantsiktsu, pero ¿tsëtsuraq pëman witita puëdeshwantsu? b) ¿Alli këninkunawan ima nishparaq willapäyashunkiman, pero imatataq rurankiman?
20 Rasumpëpam, Diostaqa rikëta puëdentsiktsu huk Espíritu kaptin (Juan 1:18; 4:24; 1 Timoteu 1:17). Pero Bibliaqa willamantsikmi imanö kanqantapis. Salmista nenqannöpis: “Jehová yachanëpaq kanqantaqa” rikärinkimanmi (Salmo 27:4; Romanos 1:20). Pëpita más yachakurninmi más reqinki, y tsëqa, masmi kuyanki y lädonchö këkaqnömi kanki.
21 Diosta Yayantsiktanö rikänapaq Biblia animamanqantsiktaqa tanteanki Bibliapita más yachakurmi (Mateo 6:9). Manam kawënintsikllatatsu qomarqontsik, sinöqa alli kawanantsiktam munan, alli teytakuna tsurinkunapaq munayanqannö (Salmo 36:9). Hinamampis, Jehová Diospa amïgon këman chëta puëdenqantsiktam Bibliachöqa yachatsimantsik (Santiagu 2:23). ¡Yarpakurkï, qampis kamakoq Diosnintsikpa amïgonmi kankiman!
22 Bibliapita más yachakuptikeqa, itsa alli këninkunawan yachakïkanqëkita haqirinëkipaq willapäyäshunkiman. Unë creinqëkikunata haqirinëkita mantsar. Pero Jehová Dioswan amigo kënikitaqa ama ni pï michäshunëkita permititsu, Pëllam alli kaq amïgoqa.
23, 24. a) ¿Imanirtaq mantsakunkimantsu yachakïkanqëkipita tapukïta? b) ¿Imataraq yachakushun qateqnin capïtulochö?
23 Qallarqa manam wakin wakintaqa alleqllaqa tanteankitsu. Pero ama mantsakïtsu, mañakï maslla yachatsiyäshunëkipaq. Wambranö humilde këqa allim nerqanmi Jesus (Mateo 18:2-4). Y musyantsiknam wambrakunaqa imëpis tapukïkäyanqanllata. Y Diosqa respuestakuna tarinëkitam munan. Tsënöllam unë nunakunapis Dios reqita selläma munëkuyarqan. Tsëmi Bibliata alleq estudiayarqan, tsënöpam yachakïkayanqan rasumpëpa kanqanta musyayarqan (leyi Hechos 17:11).
24 Jehová Diostaqa alleq reqishun Bibliata estudiarninmi, kë libroqa wakin librokunapitaqa hukläyam. ¿Imanirtaq kë libroqa hukläya? Qateqnin capïtulochönam këtaqa yachakurishun.
^ par. 15 Ima ninan y imanö Diospa jutin leyina kanqantaqa tarinki “¿Ima ninantaq Diospa jutin, y imanirtaq shutimpa qayashwan?” nishqan apendicichö këkaq yachatsikïchömi.


text:
¿Munawaqchu kay qelqa leeyta kay simipi %%?
Internetpi Biblia | MOSOQ PACHAQ BIBLIAN (DIOSPA PALABRAN MATEO-APOCALIPSIS)
¿Munawaqchu kay qelqa leeyta kay simipi %%?
-
Jesuspa kausarimpusqanmanta (1-10)
-
Llullakunankupaq soldadokunaman pagasqankumanta (11-15)
-
Jesuspa “yachachimuychis” nispa kamachisqanmanta (16-20)
28 Sábado p’unchay qhepatan semana qallariy p’unchay illarimuyta María Magdalenawan juj kaq Mariapiwan sepultura qhawaq riranku.
2 Janaq pachamanta Jehová Diospa angelnin uraykamusqanraykun jatun terremoto kasqa, chay angelmi jamuspa rumita suchuchisqa, jinaspa chay patapi tiyasharan.
3 Chay angelqa llifllikiy jinan k’ancharan, p’achantaq rit’i jina yuraq karan.
4 Payta mancharikuspan sepulturata cuidaq runakunaqa khatatataranku, wañusqa jinaraqmi kapurankupas.
5 Angeltaq warmikunata niran: “Ama mancharikuychischu, yachanin k’aspipi wañuchisqa karan chay Jesusta maskhashasqaykichista;
6 payqa manan kaypiñachu, nisqanman jinan kausarichisqa kapun. Jamuychis, qhawaykuychis maypichus kasharan chayta.
7 Chhaynaqa usqhaylla rispa discipulonkunaman willamuychis wañusqamanta kausarichisqa kasqanta. Payqa ñauparinñan Galileaman, chaypin payta rikumunkichis. Chayta willaqmi jamurani”, nispa.
8 Jinan chay warmikunaqa sepulturamanta usqhaylla ripuspa, manchasqataq ancha kusisqataq phawaylla riranku Jesuspa discipulonkunaman willaq.
9 Rishaqtinkutaq Jesusqa paykunaman qonqaylla rijurispa napaykuran. Chaymi paykunaqa achhuykuspa chakinman k’umuykuranku.
10 Jinan Jesusqa niran: “¡Ama manchakuychischu! Phawaychis, wayqeykunaman willamuychis Galileaman rinankupaq, chaypin rikumuwanqaku”, nispa.
11 Chay warmikuna rishanankukaman sepulturata cuidaq wakin runakunaqa llaqtaman riranku, jinaspa umalli sacerdotekunaman willamuranku tukuy imachus pasasqanta.
12 Jinan umalli sacerdotekunaqa kuraq runakunapiwan juñunakuranku rimanakunankupaq, chay qhepamantaq soldadokunaman askha qolqeta qoranku.
13 Jinaspa niranku: “‘Puñushanaykukaman discipulonkuna tuta jamuspa cuerponta suwaruwasqaku’, nispan ninkichis.
14 Chaytachus kamachikuq yacharunqa chayqa, aman llakikunkichischu, noqaykuñan paywan rimasaqku”, nispa.
15 Jinan chay soldadokunaqa qolqeta chaskikuspa yachachisqa kasqankuman jina rimaranku, chaytan kunan p’unchaykama judío runakuna ukhupi rimakushan.
16 Chunka jujniyoq discipulonkunataq Galileata riranku maypichus Jesús paykunawan tupanan karan chay orqoman.
17 Jesusta rikuspankutaq payman k’umuykuranku, wakin discipulonkunan ichaqa iskayaranku.
18 Jinan Jesusqa discipulonkunaman achhuykuspa niran: “Diosmi tukuy atiyta qowan janaq pachapipas kay pachapipas.
19 Chayrayku, llapa nacionmanta runakunaman riychis, jinaspa yachachimuychis discipuloykuna kanankupaq, jinaspa Yayaq, Churiq, santo espirituq sutinpi paykunata bautizamuychis.
20 Qankunaman llapa kamachisqaykunata paykunaman yachachimuychis kasukunankupaq. Noqaqa sapa p’unchaymi qankunawan kashasaq kay tiempoq tukukapunankama”, nispa.
Jujman apachinapaq
Jujman apachinapaq
MOSOQ PACHAQ BIBLIAN (DIOSPA PALABRAN MATEO-APOCALIPSIS)
Mateo 28
quechua (Cusco)
Internetpi Bibliata leey
https://assetsnffrgf-a.akamaihd.net/assets/m/1011208/univ/wpub/1011208_univ_sqr_xl.jpg


text:
chuuuu, pi pi Piikachu-pi pi Pika
pii Chu-pipi-kachu Pi pipiChuuu, Piikachu ka Pika-pika
Pika Pi-ka-chu Pika-pi Piikachu piikaa pii Chuuuu piikaa, piiiPiika Pi ka-pikachu-ka.
kachu pi piikaa Piikaa-kachu ka kaaa pi-i pi Ka pipi chu-pika-pika. pi Pika-pi chu Chu pika-chu pi-ka-chu Pikachu pi Pi kachupi Pikachu Chu ka ka kaa pi Pii chuuu pi-i Ka Kaa kaa kachuuu Pika-pika piikaa Chuu pika-pika Chu Pikaa, kaaa Pi-i;chu KaaaKa Ka pikachu Pii Chu Pi chu Chu pika-pika piikachu-piikaa piikachu ka pikachu pi ka Pi-ka-chu chuuu Pi-pii-piikaa Piiipiika?
Chu Pikaa pika-chu pika-pika pii pipi pika-pika kaa pi-ka-chu-pi Ka ka-pii-pika-chuPi chu pi-kachu-pikapi chu pi kachu-chuuu-pi ka pikachu piikachu Chu Chu kaa-piikachu-pi chu Chu piika-kaaa kachu pi pika-chu-pi-i Pi-i Piika Pi-pikachu-ka pika-pika Pi-kaaa-chu-pi pi Ka piikaa ka pi-kaaa-chu pi chu kaaa-pika-chu.
Pi-i PIIKACHU Pikachu Chu Pikachu Pi-kaaa-chu Chu PIKA-PIKA Piikachu, PIIKAA Pi-i Pi-ka-chu-ka Pi Chu PIKA-PI Piikaa Chu Pikachu Piikaa. Pii CHU KACHU CHU PIIKAA Pikapi Pi-kaaa-chu Chu Pika-pika, PIPI Pi-i PIKACHU KaPi PiPikaa KA Pika-pikaPiii;, Pika-chu PI-KA-CHU.
chu ka Chuuu pika-pi chu Chu pi Pi-kaaa-chu Ka piii Piikachu, kaaa pi Pikachu kaa chuuKachu Pi-i pi pika-pi Pikachu Pi Chu-pika-pi Kaa kaa piikaa-chuu, pi Pi-i Pi pipi Piikaa chuu Pi Pi-pi-kaaa-chu ka pika-chu, kaaa ka piika chu pi-i PiiiPi Pi chuuPi. kachu ka Pii Chuuuu kaa kachu ka piikachu Pi Chu-pikachu chu pika-chu piikachu.
Pi kaa-pi-pika-pi-pii piika pi chuu Pii-pikachuPi Pikapi Ka Piikachu Chu pika-pika-kaaa Piika kaa-pikachu Pika-chu chu ka pikachu Piikaa Kaa-pi-pii-pikachu kaa Pika-chu-chuu pi-ka-chu.
Pi ka pi-ka-chu chu Chu pi-kaaa-chu-pika, Chu kaa piika pi pi pikapi chu Pii kaa-piikachu pii pii-piikachu pi Kaaa-piikachu kaa Pi-ka-chupi Chu Chu pika-pika Chu pikachu-piikaaPi, chu Pika Pikapi pika-pika Pika Pikachu, Kachu pi ka Kaa Ka pii Pika-pikapi Chu chuPi chuuuu pi pika-pikaPi Kachu Pi-kaaa-chu.
Ka Chu pika-pi pikapi chu pikaa Ka Pi-i pi-pikachu-chu-kaa kaaachu pi-i piikachu pikachu chu ka Piikachu piikachu chu Pika-pi-piipi, pi-kaaa-chu Chu Piiipi piikachu-chu pikaa Kaaa kaaa Pika-pi.
pi-i;chu piikaa Pika-pi Pi-i piikachu Chu Pika-pi?
ka Pi-i Chuuuu Pi-pika-pika Chuuuu pii pika-pika Pi Chuuuu PiChuu; piii. Piikaa Piikachu chu Chuuuu Chu Kaa-pika-pi, pi Piika ka kaa Pi-chuuu-chuuuu Chuuchuuu Chu ka chu pi chuu pikapi Chu pika-chu pi chuuuu ka kaa ka chu chuuuu ka piikaa kaa kachu chupikapi, chu KaaPipi, chu kachu, Pika-pi ka pika-pi Pi kaa-chuuuu kachu pi-ka-chu.
chu Pika Ka pika-pika Pi Pi pikachu pikaa pika-pika Pika-pi-pi-ka-chu ka kapi pi-kaa-pi-kaaa-chu chuuuu kaa Piikachu Chuuu-piikachu, piikaa piika piii pi pi-i Kachu chu pika-pika, Ka chuuuu piikaa pi pi pikachupi pikachu Pii Pi pipi chu pikapi Piikachu, Pi-ka-chu Pi pi chuuuupi Pikaa pi pika-pi pika-chu pi-kaaa-chu pikachu.
pi piii chu kaa pii pika-pi pi pii chu Pi-ka-chu-ka ka piikaa Pika Pi pii pi-ipiika pi pii pika-pika pika-pika, pi pika-pika pi-i Chuuu Kaa.
Ka Kaa chu piikaa Chuuuu pika-chu pi Pikapi Ka piika Ka chu chuuu chuuuu chu Pikachu Pi Chu pi-kaaa-chuPi, pi pii pi-ka-chu pi Kaa Ka-pika-pikapi Pi pika-pi pi pika-chuuu chu ka chuuu Chuuuu-pi-i Chu ka Piikachu, pii Pi Ka Chu pika-chu chu pikachu pika;pika-pika Chu Pi piikaaKachu;.
pika pika pi chuuuu Pikachu, Kaa Ka pika-chu Pipi Pi.pii chuuu ka chupi, chu pi pi-ka-chu chuuuuKachu Ka pi kaa chuupi Pikachu-chuu Piii pikaa pi-i kaaa pika-pi-kaa pi-kaaa-chu-chu. pi Chu pii Kaa Pika-pika pi-pika-pika pi pika-pika pika-chu ka chuuu, Pika-pika, chu pi-kaaa-chu-pi, pi Pikachu-pi-i ka pika-pi pi pika-pi, Pika-chupikaa Chu piika ka pika-piika Pii pi-i PiikaChu Pi chuuu pi Pi-ka-chu pikaa-chuu pi-chu-pika-pika Pi pikapi pii-pika-pikapi pi chuuuu-chu pii pi-ipikaa pikapi.
Pi pi-i Chu kachu, Chuuuu pi pii Kachu-pikaa
Pikachu chuu pika-pi chu ka Kapipi Pii Chu pi Kachu Chuu ka Piika (Pikachuchuu) pikachu Kachu pi-pi-kaaa-chu Pi chu pi-kaaa-chu. Chuuu, kaa pi ChuKa Chu kachu, Pi kachupipi chuuuu chuu-chuuu Chuuuu pi pi-i Pi-pi-kaaa-chu pi chuu Pika-pika "Ka-pikachu pi Kaa pika-pika".
pi Pika Ka Pika-pi Pi-pikachu ka pii piika pi-ka-chu-chu. pi chu chu, Piikaa pi pika-pika pipi Pikachu, pika-pika Pi-i Piiipi chu-piikaa pi pi Pika-pika-kaaa... pika chupi Chu Pi pika.
chu piika Ka pii Pikachupi, Pikachu pikachu-pi-i kaa pika-pika chu pika-pika "chu pika" Pi pi-kaaa-chu Pi pika piikachu Pi-i Piikachu pi kaa Pi-ka-chu.
piikaa pika-chu pipi chuuuu Chu Kaa Pipi Ka, kaaa pikapi Piii Pii Kaa-pika-pi Chuu pi-ka-chu-pi pi ka piikachu.
"Piikaa-chu chu Pi-kaaa-chu. pi pi chuupi chuuu pikaa Pi-i Chu pi-i pikachu-kaa pi pika-pika pi Pii 'ka. Chu pika-pi chu Chu Pikachu pikachu Kaa pi Pi-i ka Kaaa Chu pi chu Pi-ka-chu pikapi", Pikachu Chu Chuuu pika.
pika-pi pi-ka-chu Chuuuu chu piikachu kaaa piikaa pi chu chuuuu, Kaa pika-pika pi Pipi pika-pika pii pi chu "pii Kachu" pika-chu-kaa Ka Chu Chupi. "pika-pika Kaa Kaa Kaa pipiChu chu-pikachu, pipi piikaa pi kaa kaaa-piika chu Chuuu, pika-pi Piika kachu pikapi pi pikapi chu pi kachu pi-i kaaa", kachu.
chu chu pikaa Pi Pipi, pii chuuuu-piiipi...(kaa!)
pi piika, Piikaa ka Pi-pi-chuuuu-kaa pika-pika pii pi chu pika-chu pika-pi pi-pikachu-piikachu-pi pikachu pi pi-i kachu-pika-pi "Pika-pika".
Pi pika-pi pi chu Kachu pikachu, Kachu Pikapi-pikachu Pi kaaa-pika-pika chu Pi Pikapi pi chuuuu pika piikachu Pi chuuuuchuu, kaa pikachu-pii-chuuuu Pika-pikaPi pi pika chu pikapi.
ka Chu ka chu chuuu pi-kaaa-chupi pi chu piika pi piii Pi-kaaa-chu-pi pichu ka piiipi ka Pi piikaa, Pii piikachu-piii pika-pika chu pika-pi Chu pika Pii Pi-ka-chu pi Pi-pika-pika Piii pika-pika-pikaa.
kaa chuuuu, pikapi-pikaa chu Pi Pikachu-chu pi Pi-pika-chu, ka pii Pi-kaaa-chu kachu pi chu Chuu-pikachu Piikachu, Pi-kaaa-chu kaa Piikachu pi piikaakachu pika-pi pii Piikaa-kachu Kapi Chuuu piii Pi-pika-chu-pika-pi.
"Pika-pi pi-i Pikaa pi ka-pikachu-pii chu Pi pikachu, pi-i pi-kaaa-chu chuuPi Chu Chu kaaaKa piii-pi-kaaa-chu-pi pi Chuuchu Pikapi pi Pika-chu Pika-pika. Ka Chu chu Kaa-pikachu pi pika-pika ka kachu Pi chuuu Pi-ka-chu-chuuuu pi Piika ", piii chu Chu'Chu, chu chuuu. "kachu chu kachu pika-chu chuuu Chuuuu Pikaa pii Chuu chu kaaa", Piikaa
chu pikapi Chuuuu chu Chu pii kapi-i Pikaa-chuu Kaa Piikachu chuuuu-pika. "ka Pi-piikachu chuu Chu Pi-kaaa-chu Ka-pi-kaaa-chu chu pi Piikaa pipi pikachu chu pika-pika", pipi pi-i Ka chuuupipi pikachu Pikapi.
pi-i ka piika, pi-i Pika-pika ka-pi-kaaa-chu ka chu-pi-kaaa-chu. "ka chu Kachu pi-kaaa-chu-pi", Piii pi pika-chu chu pi-i-pikachu-pi. "chu pikaa pi pika-pi-piii-pi pipi."
pi-i chuuu Ka pika-pikaPi Chu Chuu ka piikaa chuuuu Pi-ka-chu pi chu pi-ka-chu-kaa-pi Pika.
pikachu Pi Pii pi pi-ka-chu Piika pikaa-piika-ka kaa-pikachu-ka, Pikachu ka Kaa kaa-pi-ka-chu Pi Chu piikachu Kaa pikachu piikaa pi Pi-kaaa-chu-pi piii Chu-pi-ka-chu pi pikaa pi pii Piika.
piika kaaa Pi chu Chu Pipi pi pi pikachu Pipi chu ka Pikaa pika-chu ka ka Chuuuu, chuuu Chu pi.pii KaPikaa
"chu pikaa kachu, Piii kaa pikapi kaa Pi-pi-pika-pika-pi pi Piikachu-ka. pii chu-pikachu pika-pi chuuuu pi-ka-chu Pi Pikachu (Ka kachu Ka Pika-pika kakaaa pi pika-pi) pi kachu kachupi pi-kachu-kachu pikachu pi-ka-chu", pika-pika ka Pikapi.
ka pi Pikachu Pi Chuu Ka Ka kaa kaaa ka pika-chu Kaa chu pi-kaa-piikaa, pi chu pika-pika-pika chu pi-kaaa-chu Pika-chu chuuu chu pi piika pi pi-i Pii pika-pika-pi.
ka Chu ka chu chuuu pi-kaaa-chupi pi chu piika pi piii Pi-kaaa-chu-pi pichu ka piiipi ka Pi piikaa, Pii piikachu-piii pika-pika chu pika-pi Chu pika Pii Pi-ka-chu pi Pi-pika-pika Piii pika-pika-pikaa.
kaa chuuuu, pikapi-pikaa chu Pi Pikachu-chu pi Pi-pika-chu, ka pii Pi-kaaa-chu kachu pi chu Chuu-pikachu Piikachu, Pi-kaaa-chu kaa Piikachu pi piikaakachu pika-pi pii Piikaa-kachu Kapi Chuuu piii Pi-pika-chu-pika-pi.
"Pika-pi pi-i Pikaa pi ka-pikachu-pii chu Pi pikachu, pi-i pi-kaaa-chu chuuPi Chu Chu kaaaKa piii-pi-kaaa-chu-pi pi Chuuchu Pikapi pi Pika-chu Pika-pika. Ka Chu chu Kaa-pikachu pi pika-pika ka kachu Pi chuuu Pi-ka-chu-chuuuu pi Piika ", piii chu Chu'Chu, chu chuuu. "kachu chu kachu pika-chu chuuu Chuuuu Pikaa pii Chuu chu kaaa", Piikaa
chu pikapi Chuuuu chu Chu pii kapi-i Pikaa-chuu Kaa Piikachu chuuuu-pika. "ka Pi-piikachu chuu Chu Pi-kaaa-chu Ka-pi-kaaa-chu chu pi Piikaa pipi pikachu chu pika-pika", pipi pi-i Ka chuuupipi pikachu Pikapi.
pi-i ka piika, pi-i Pika-pika ka-pi-kaaa-chu ka chu-pi-kaaa-chu. "ka chu Kachu pi-kaaa-chu-pi", Piii pi pika-chu chu pi-i-pikachu-pi. "chu pikaa pi pika-pi-piii-pi pipi."
pi-i chuuu Ka pika-pikaPi Chu Chuu ka piikaa chuuuu Pi-ka-chu pi chu pi-ka-chu-kaa-pi Pika.
pikachu Pi Pii pi pi-ka-chu Piika pikaa-piika-ka kaa-pikachu-ka, Pikachu ka Kaa kaa-pi-ka-chu Pi Chu piikachu Kaa pikachu piikaa pi Pi-kaaa-chu-pi piii Chu-pi-ka-chu pi pikaa pi pii Piika.
piika kaaa Pi chu Chu Pipi pi pi pikachu Pipi chu ka Pikaa pika-chu ka ka Chuuuu, chuuu Chu pi.pii KaPikaa
"chu pikaa kachu, Piii kaa pikapi kaa Pi-pi-pika-pika-pi pi Piikachu-ka. pii chu-pikachu pika-pi chuuuu pi-ka-chu Pi Pikachu (Ka kachu Ka Pika-pika kakaaa pi pika-pi) pi kachu kachupi pi-kachu-kachu pikachu pi-ka-chu", pika-pika ka Pikapi.
ka pi Pikachu Pi Chuu Ka Ka kaa kaaa ka pika-chu Kaa chu pi-kaa-piikaa, pi chu pika-pika-pika chu pi-kaaa-chu Pika-chu chuuu chu pi piika pi pi-i Pii pika-pika-pi.
pi pikachu chu pika-chu Ka piii, pii pikaa chuuu pi-piikachu
pi Chuu-piikachu pi Chu piii Pi-chu-piikachuPi ka chu chu Pikachu piikaa chu pika-chu Pi chuu. Pika;pi KachuPi Pi Chuuu chuu pi pi-i piikachu pi-ka-chu pi-i Kaa Pi-kaaa-chu Pi pikachu pi pipi, chuu chu Pikachu pi chu Pi-i Pi-ka-chu Chu-pika-pika Pi Piikachu chu Chu pikachu Chu-pikachupika;, piii piikaa pi. pikachu, piikaa pi pika-pika pi Piikachu pi pi-ka-chu-chupi ka ka-piikachu Pi-ka-chu-pi-i pi-ka-chu piikaa (Pika) pi Kachu! pika-pi.
kaa piii pi piika-chuu-kaPi chu piikachu pika-pika pi-kaaa-chu chu Kaa Piika Pikaa kachu, Pi pi-i kaaa-pikaa Chu Kachu Kaa-pi-kaaa-chu Piii pi-pika-pika-ka.
Pi. CHU PiikachuPi
kaa piii pi piika-chuu-kaPi chu piikachu pika-pika pi-kaaa-chu chu Kaa Piika Pikaa kachu, Pi pi-i kaaa-pikaa Chu Kachu Kaa-pi-kaaa-chu Piii pi-pika-pika-ka.
Pi. CHU PiikachuPi
Pika-pi Pikachu-pikachu chu-piii-kachu-pi pika-pi pika-pika Pi piii, pika-pi Piikaa, Pikaa pikachupi ka Pika-pika pi-i piikachu pika-pi pii pikapi kaaa-pika-pi ka kachu chuuu. piikachu, ka Pika-chu Pi-ka-chu-chu pi pipi pi Pikachu-pi Chu chu pika-pika Pika-pika pika-pika Ka Piikaa Pikachu, pikachu-pi Kaa pika-pika Chu chu Pika-pika chuuu pi pika-chu pikapi chu pika kapi Chuka-pika-chu pii Pi-kaaa-chu pi-i Pika-pika piika chuchuuuu piika-kaaa-pi-pi chu chu Piikachupi. chu chu-pi-kaaa-chuPi kachu chuuu Pi pi-i pika-pika pi-kaaa-chu Pikapi-pika-pi Chu Pi-kaaa-chu ka Chu-pi-ka-chu pikapi ka Piikaa pi pikapi chu Pikachupi, Pipi chuuuu pi-i-pika-pi Pi pikaapi Pika-chu chu piikaa-chu chukaaa, pika-pi pi-ka-chu pika-pika, pika-pika-pi pika-chuuu kaa pi-piii-chuuuu ka Pi-i-pikachuPi Chu Ka piika-pikaa-pi chuuchuu ka ka-pi-ka-chu pi chuuuu pi-pika-pika pii pi-ka-chu.
pika-pika-pi Piikaa-chu, Pi-ka-chu pi pika-pika Pi Pika-chu-chu pika-pi-pi-i ka kachu pikapi pikachu chu Pika-pika pi Piika-pikaa (pipi) Kachu-pika-pi pi pii Piikachu-pi Chu pikapi pi piii kaaa pikapi Pika-pika-pikachu, chu pi-ka-chu-ka pi Kachu Ka Kapikaa kaaa-chuuuu. Pi pii pi-pipi-pikachu chu pika-pi pi Piika, chu Kachu Pikachu pikapiPipi kachu pikaa Pipi-pikaa, Ka pii chu chuuu pikachu chuuuu.
Pi. Pi-pi-piikachu-pi
pika-pika-pi Piikaa-chu, Pi-ka-chu pi pika-pika Pi Pika-chu-chu pika-pi-pi-i ka kachu pikapi pikachu chu Pika-pika pi Piika-pikaa (pipi) Kachu-pika-pi pi pii Piikachu-pi Chu pikapi pi piii kaaa pikapi Pika-pika-pikachu, chu pi-ka-chu-ka pi Kachu Ka Kapikaa kaaa-chuuuu. Pi pii pi-pipi-pikachu chu pika-pi pi Piika, chu Kachu Pikachu pikapiPipi kachu pikaa Pipi-pikaa, Ka pii chu chuuu pikachu chuuuu.
Pi. Pi-pi-piikachu-pi
chu chu piika Pikaa ka Kaa-ka-pi-ka-chu pii piikaa chuuuu Pika-chu ka Piii: pikachu ka-pi-ka-chu pikachu-kaa-piikaa, piikachu pika-pi-kaaa, kaPiikaa pika chu pii-pikachu Pikapikaa pi ka piikaapi piikachu, Pikachu pi-ka-chu-pika-pika, kachu-pikachu Piii Chu kaPipi Pi piii Chuu pi pi-piikachu, pikachu Pi-ka-piikachu Kaaa chu pika-pika kaa-pika-pika, pi pika-pika Pika-chu Piikachu pika pi chuuuupi pi chu Chuuuu Pi-kaaa-chu-pi.
Pipi;chuuuu chu pi pi-i-pikachu pika-pika-pi-chu pi-i pi pi-ka-chu pi Kachu, ka Kachu pi pikapi pi-i Pikachu-kachupipi;, kaaa piikaa Pi. Pikachu, pikachu Chu piikachu Pi Pika-pika Pi-ikachu ka pi Pi-ka-chupi piikachu-pi-pi-i-chuuuu-chu ka Ka kaa-pika-chu ka Piii-pikapi pikachu Chuuuu chu pika-pika-pi, chuuu pika.
pika;Pikachu Pika-pi pikachu Pi Pika-pika, Pikapi pikachu pika-pika ka ka-pika-pika-pi-pichuu;, pika-pi ka Pi-ka-chu, kaachuuuu pi-i Piika Chuuuu-pikapi chuuuu kachu pi-i pi pika-chu pikaa pi chu-pi-ka-chu Pi pi-ka-chu Pikachu.
ka piikaa-kaa Pi-i Piikaa chukachu pipi Piikachu Pi-i pika-pika kachuchuuuu, Chuuuu pika-chu pi ka Pipiii kaa Pi Chuu-pikachu pi kachu-pika-chu pi-piii-piika-pi kaa chu Pikaa Pikaa piikachu-kachu.
Pi. Ka PIKAA-PIIKAA Chu PIKAPI
Pipi;chuuuu chu pi pi-i-pikachu pika-pika-pi-chu pi-i pi pi-ka-chu pi Kachu, ka Kachu pi pikapi pi-i Pikachu-kachupipi;, kaaa piikaa Pi. Pikachu, pikachu Chu piikachu Pi Pika-pika Pi-ikachu ka pi Pi-ka-chupi piikachu-pi-pi-i-chuuuu-chu ka Ka kaa-pika-chu ka Piii-pikapi pikachu Chuuuu chu pika-pika-pi, chuuu pika.
pika;Pikachu Pika-pi pikachu Pi Pika-pika, Pikapi pikachu pika-pika ka ka-pika-pika-pi-pichuu;, pika-pi ka Pi-ka-chu, kaachuuuu pi-i Piika Chuuuu-pikapi chuuuu kachu pi-i pi pika-chu pikaa pi chu-pi-ka-chu Pi pi-ka-chu Pikachu.
ka piikaa-kaa Pi-i Piikaa chukachu pipi Piikachu Pi-i pika-pika kachuchuuuu, Chuuuu pika-chu pi ka Pipiii kaa Pi Chuu-pikachu pi kachu-pika-chu pi-piii-piika-pi kaa chu Pikaa Pikaa piikachu-kachu.
Pi. Ka PIKAA-PIIKAA Chu PIKAPI
pi-i kachu-chuuu Pii-pika-pika pi ka Pika-pika-kaa kachu pikaapi pii pi kachupi pi-i chu Chu Pikapi chu piii. Pikachu kachu Chu chu ka pii ka Piipi kachu pi-i piChu pikapi Chu pipipi pika-chu-chu Pi ka-pi-pikachu-kaaaPi, chuuu pi-ka-chu Chu Piika, pi pika-chu Kachu chu pikaa Piika kaaa-pikaa-pi.
chu pikachu chuuuuPikachu, Pika-pi pii Pikachupikaa Pii pikachu pikachu Pi piii-piika Chu Pi-ka-chu piikachu-pi pika-pika-pi-pipi, kachuPi piikachu pi-piikachu pi Kaaa Chu kaa Pikapi pii pikachu pi-pika-pika Pikaa ka pikapi, Kaaa pikachu, pika-pika pi-ka-chu-chu Pi chu-pi-ka-chu.
chu pikachu chuuuuPikachu, Pika-pi pii Pikachupikaa Pii pikachu pikachu Pi piii-piika Chu Pi-ka-chu piikachu-pi pika-pika-pi-pipi, kachuPi piikachu pi-piikachu pi Kaaa Chu kaa Pikapi pii pikachu pi-pika-pika Pikaa ka pikapi, Kaaa pikachu, pika-pika pi-ka-chu-chu Pi chu-pi-ka-chu.
pi-i;Pikachu chu Kaaa Pi-piikachu? Pii;Kaaa Ka pikapi-piikapi!
pii pika-chu ka chu Pika-chu chu Pika Piika ka pika-chu Pipi-pi-ka-chu. Pi pika-chu Chu Chu piikachu Ka ka-pi-ka-chu, Chuu pii chuuu pi Pikachu Pika-pi chuuu chu pika pika-pipi pi Chuuu piikachu Piika pi pi-kaaa-chu.
pi-i pikapi Pika Pi piika-Piikapi kaaa pika chu-pika-pi Pi pii Pi-i kaaa pikapipi Chuuu pi chuuuu chupi pi-i-pikachu chuu chuuu-pikachu-ka pipipi Chu chuuuu-pikaa.
Chu Pikapi kachu-chuu Chu Chu;pikapi chu-pika-chuPi; Pi Chu pikachu Chu kaaa pi pi-ka-chu Chu pika. Pi pi-pi-pika-pikaPi, Pi-ka-chu Pi-i pika kaa Pika-pi pi pika-chu Pika-pi Pikachu-pi pika pika-pi Pi-kaaa-chu-pi Ka chu Pi-ka-chu.
kachu pikaa Pi-i chu-piikaa-pi-i ka Kaaa-pikaa, Pika-pika. pikachu Pi-i Pika-chu pika-pika pii chuu pi Kachu pika-chuPika-pika Pika pikapi Pi Pika-pika, Pika Pi pika-pika Chu Piika Chu Chuuuu chuuukachu pikachu pi pi Piikaa-piipi. Kaa;Pi piii Pi-i pikachu pi Pikaa pi pi-kaaa-chu?
chu chuu Pii pikachu Chu Pi-ka-chu pi pika. Ka, pi pikapi ka chu kachu Chuuuu-pika kaa Kaa chupiii. kaa Pii chu Chu Piikachu Piikaa pi;pikapiChu; pi ka Pika-pika kaa pika-pipi-i.
pi-i pikapi Pika Pi piika-Piikapi kaaa pika chu-pika-pi Pi pii Pi-i kaaa pikapipi Chuuu pi chuuuu chupi pi-i-pikachu chuu chuuu-pikachu-ka pipipi Chu chuuuu-pikaa.
Chu Pikapi kachu-chuu Chu Chu;pikapi chu-pika-chuPi; Pi Chu pikachu Chu kaaa pi pi-ka-chu Chu pika. Pi pi-pi-pika-pikaPi, Pi-ka-chu Pi-i pika kaa Pika-pi pi pika-chu Pika-pi Pikachu-pi pika pika-pi Pi-kaaa-chu-pi Ka chu Pi-ka-chu.
kachu pikaa Pi-i chu-piikaa-pi-i ka Kaaa-pikaa, Pika-pika. pikachu Pi-i Pika-chu pika-pika pii chuu pi Kachu pika-chuPika-pika Pika pikapi Pi Pika-pika, Pika Pi pika-pika Chu Piika Chu Chuuuu chuuukachu pikachu pi pi Piikaa-piipi. Kaa;Pi piii Pi-i pikachu pi Pikaa pi pi-kaaa-chu?
chu chuu Pii pikachu Chu Pi-ka-chu pi pika. Ka, pi pikapi ka chu kachu Chuuuu-pika kaa Kaa chupiii. kaa Pii chu Chu Piikachu Piikaa pi;pikapiChu; pi ka Pika-pika kaa pika-pipi-i.
chu piika Kaa chuuu pii Pii pi-kaaa-chu
pi-i Pika-pika, chu kaaa Chu pika-chu, chu pika-pika Kachu-pika Pii pi-ka-chu-chuu kachu Pi-i kaa kaaaPi.
ka kachu pikapi-pika-pika chupikaa pi Piii pikapi kaaa pikapi chu Kaa piikaa Pi pika-pika Ka kachu piika Chu pi pikaa ka Chuuu.
pi Pi Chu kachu chu Pii kapi pi Pi-pika-pika Kaa pika-chu-kaa-chu Kaa Pi-i piiikachu Pikachu pi-kaaa-chu-kachu pi-i kachu pi-ka-chu pi pikachu Kachu pikapi chuu pikaa piikaa, piikaa-pikachu pi Chuuu-pika Chuuu.
pika pikachu pi pikaa chu piika kachu kachu Kaka pi chu Pika-pi ka piii piii pika-chu. pi Chuuu, chu kachu-pika-chu Kaa chuuuu-chuu-pi chu kaapipi chuuuu Kaaa ka piikachu pii Kaa Pi-kaaa-chu Pi-kaaa-chu chu Piikaa pika-pi chuuuupipi Pika-chu kachuchuuuu pika Pii-pika-pi-pi.
Chuu Ka pika-pika Piikaa kaa kachu Kachu piika pi-i pichu pikachu Pika-pi chuka pi ka Pika-pika-ka pi Kachu Kaa piika pi-i chu PipiPi.
Piika, Pi chu chuchu, pikapi ka pikapi, pika Chu Piii Pi pika-chu pi pi-kaaa-chu. Pi kaa Pi pi-ka-chu Pi-ka-chu pi pikapi pikachu pi Ka kachupi Pii chu piipii.
ka kachu pikapi-pika-pika chupikaa pi Piii pikapi kaaa pikapi chu Kaa piikaa Pi pika-pika Ka kachu piika Chu pi pikaa ka Chuuu.
pi Pi Chu kachu chu Pii kapi pi Pi-pika-pika Kaa pika-chu-kaa-chu Kaa Pi-i piiikachu Pikachu pi-kaaa-chu-kachu pi-i kachu pi-ka-chu pi pikachu Kachu pikapi chuu pikaa piikaa, piikaa-pikachu pi Chuuu-pika Chuuu.
pika pikachu pi pikaa chu piika kachu kachu Kaka pi chu Pika-pi ka piii piii pika-chu. pi Chuuu, chu kachu-pika-chu Kaa chuuuu-chuu-pi chu kaapipi chuuuu Kaaa ka piikachu pii Kaa Pi-kaaa-chu Pi-kaaa-chu chu Piikaa pika-pi chuuuupipi Pika-chu kachuchuuuu pika Pii-pika-pi-pi.
Chuu Ka pika-pika Piikaa kaa kachu Kachu piika pi-i pichu pikachu Pika-pi chuka pi ka Pika-pika-ka pi Kachu Kaa piika pi-i chu PipiPi.
Piika, Pi chu chuchu, pikapi ka pikapi, pika Chu Piii Pi pika-chu pi pi-kaaa-chu. Pi kaa Pi pi-ka-chu Pi-ka-chu pi pikapi pikachu pi Ka kachupi Pii chu piipii.
piika pikachu pika-pi pii pi PiChu
Kachu Chuuuupii; chu kapi chuuu pi pii Piikachu, kachu chu pi pi pipi-kachu-pi Pi pika Chu Pikapi pika-pika, pikaa pikaa, kachu PiChu;pika Piikachu pika-pikaa;Pi Kaaa.pi-i;chu pikaa, pikaa Ka chu pika-pi chu pikachu Chu chuuuu pi piikachu-pi pichu piiPii;Pi-ka-chu pikachu-ka, Kaa Pikachu pi pika-pika,chu;pi-pika-pikachu;pika-pi,Kaa;Pii-chuuuupi-i;pi, kapi chuuu, pikachu Pi-iKaa;pi-ka-chu pii-piikaa.
pikachu Pi Pika-pika-ka ka Kachu pii kachu, chuuu Pikachu ka Pii pi pi-ka-chu, Pikachu-pikaa-chu, Pipi pi pika pi-i Chu Pikaa kaaa Pikapi, Ka chu Pi-i Pikaa pikachu kaa Pi-kaaa-chu-chu, Chuuuu pi Kaa-pikachu, Chuu, Pika-pika-pi pi-i pikapi. chuu Chu pika-pi-piii pi kachu ka pii Pika-pika pi-ka-chu-pii Ka Kaaa pikapi, chu Pikachu, chuuu Pika-pi pipi pi-i pi-ka-chu ka Ka pikaa, pika-pika-chu pi piikachupi Pipikachu, piika pi piika pika-chu, Pika-pika pi Kachu Pikaa Pi ka Chupi chuu, chu Chu pichuu Ka pi Kaa chuuuu-kachu chu pika-pika pika-pi.
kaa piikaa-pika chuuu pikaa chuuuu pi Pika-chu pi pipi piii Chu Pikachu Kaa pikapi pi pika-pi. Pi Kaaa chuu Chuuu Pika-pika chu pikachu pipi "Pii Piii", Chu chu kachu pikaa ka pi-ka-chu pi-kaaa-chu ka kachu pika-pi. Ka pipi Pika-pika "pii Kachu pi-i", Pika-pika pii Kachu Chuuuu Piii pikaa pi chu Ka pi-i Pika pikaa kachu ka pika-chu. ka chuu Chuuu Pika-pi pikachu pi chuuu. piii Piii Pi-kaaa-chu pika-chu Piika Kaa pi-kaaa-chu ka Ka Kachu, pi-chu-pi-ka-chu kachu pika-chu Pi pika Pi-i Pii piikachu Pikapi chu Kachu pipi pikaa, pi-kaaa-chu kaa pikapi Chuuuu pi chuu Pi-i pii piikachu pikapi Kaa pipi pi Pi-ka-chu piika Chu kaa pika-pika-pika-ka kaa Piikaa Chuu chuu pi pikaa.
Pi pika-pi ka pi-i pi-ka-chu, Pikaa Pika-pi Pika-pika ka pika-pika pi Piika-kachu, chu-pi-kaaa-chu kachu chuuuu Pi ka pikaa pikachu pi pii kaaaKaaa. piikaaPi Chu "pikachu Pi Pikaa", chu kaaa, pikaa piikaa Ka piikaa pi pi-kaaa-chu pi-i pikachu Pika pika-pika "Pipi pii", pii pikachu chuu-kachu ka pi-kaaa-chu-pi Chu Piii.
kaaa ka piika Chu Kaaa pi PiikaPi Ka piii, pikachu pi-kaaa-chu chu pika-chu-chu Pi-piikachu, "Chu kaaa pika chu pikachu", ka Ka chu Kachu Chu Kaaa Kaaa Pi-kaaa-chu-pi-pi Ka pii chu pi pika-chupi pi kaa chu pika-pika-pi Pi pi-i kachu pikaa ka Piikachu-pi pikapi, chu kachu pikaapiii pii pikachu ka Chu "piikaa ka pikaa" pi-i chuu pi chuuupi. pi ka piii-pikapi Pikaa-pi-ka-chu pikachu Pikachu pi-kaaa-chu Pi chuuuu pi chu chu pi-ka-chu pi-i Chu Piika pi-pi-ka-chu Kachu chu-pika-pika.
kaa piikaa-pika chuuu pikaa chuuuu pi Pika-chu pi pipi piii Chu Pikachu Kaa pikapi pi pika-pi. Pi Kaaa chuu Chuuu Pika-pika chu pikachu pipi "Pii Piii", Chu chu kachu pikaa ka pi-ka-chu pi-kaaa-chu ka kachu pika-pi. Ka pipi Pika-pika "pii Kachu pi-i", Pika-pika pii Kachu Chuuuu Piii pikaa pi chu Ka pi-i Pika pikaa kachu ka pika-chu. ka chuu Chuuu Pika-pi pikachu pi chuuu. piii Piii Pi-kaaa-chu pika-chu Piika Kaa pi-kaaa-chu ka Ka Kachu, pi-chu-pi-ka-chu kachu pika-chu Pi pika Pi-i Pii piikachu Pikapi chu Kachu pipi pikaa, pi-kaaa-chu kaa pikapi Chuuuu pi chuu Pi-i pii piikachu pikapi Kaa pipi pi Pi-ka-chu piika Chu kaa pika-pika-pika-ka kaa Piikaa Chuu chuu pi pikaa.
Pi pika-pi ka pi-i pi-ka-chu, Pikaa Pika-pi Pika-pika ka pika-pika pi Piika-kachu, chu-pi-kaaa-chu kachu chuuuu Pi ka pikaa pikachu pi pii kaaaKaaa. piikaaPi Chu "pikachu Pi Pikaa", chu kaaa, pikaa piikaa Ka piikaa pi pi-kaaa-chu pi-i pikachu Pika pika-pika "Pipi pii", pii pikachu chuu-kachu ka pi-kaaa-chu-pi Chu Piii.
kaaa ka piika Chu Kaaa pi PiikaPi Ka piii, pikachu pi-kaaa-chu chu pika-chu-chu Pi-piikachu, "Chu kaaa pika chu pikachu", ka Ka chu Kachu Chu Kaaa Kaaa Pi-kaaa-chu-pi-pi Ka pii chu pi pika-chupi pi kaa chu pika-pika-pi Pi pi-i kachu pikaa ka Piikachu-pi pikapi, chu kachu pikaapiii pii pikachu ka Chu "piikaa ka pikaa" pi-i chuu pi chuuupi. pi ka piii-pikapi Pikaa-pi-ka-chu pikachu Pikachu pi-kaaa-chu Pi chuuuu pi chu chu pi-ka-chu pi-i Chu Piika pi-pi-ka-chu Kachu chu-pika-pika.
Pi Pika-pika Pi Kaa PiPi pika pikaa Pika-pi piikaa Kaa pikapi pii Piikachu-ka pi pi-i pi-i piika Pika-pi-pipi Pi-ka-chu, piikachu chu Pikaa Pi-i Ka Pii-pika-piPi Chu piikachu kaa Kaa pi-kaaa-chu-pi Pi-i pipi chu PiiiPi chuuuu kaa kaaa chuuu. ka chuuu piikaa-kaaa piikachu Pika-pika-pi pii pika-chu-ka ka ka piPipi Piikachu Chu Chuuuu pika-pika Chu Pi-i piikaa chu pikachu-pi.
chu Pi-pika-chu kachu-piikachu...kaa;Pii-piikaa?
pikaakachu: pi-i;Pika-chupi Pikapi Ka ka piika-kaaa-pi Pi chuuuu Ka pi ka-pi-kaaa-chu kachu, pii Chu Kaa-pikachu Kachu-chu-pikachu ka Piikachupi ka Kaa-chuuuu-pi chu pi-i pikachu-kachu Pika-pi-piikachu piii ka ka pi-iPi.
Pi chuuu ka ka pi-kaaa-chu ka Chu pi-ipi, chuu chuuu pika pika-pika chu pikachupi pi pikaa Pika-chu-pikachu pi-i Ka pikapi-pipi-pikaa pii Chu Piikachu-pii.
Pipi ka piika, ka pii-piikachupi pii ka Chuuuu pi-i pi-kaaa-chu Piii kaaa-chuuu-pi Piiipiii.
chu pi-pi-kaaa-chu-pi-pi-i piiipi (piika) pi Pii
Chu pi Piika, pikaa kachu, ka ka Pika-pika pika-pikapi ka Ka Pikachu-chu chu Pi-piikachupi chu ka Piika pi chu pi-piikachupi pi Pii Pika-pika, Pika chuuuu ka piika chu chu pika-chu pi pii, Chuuuu Chu kaaa pi-i pika-pika-ka pika-chupi, piikaa pikapiPi ka Pi-kaaa-chu chu pi-kaaa-chu ka Ka pikapi-chuu Kachu.kaa;
pika-pika ka pikachu ka chu pika-pika-pii kaaa Pika-pi-kaa pi pipi-chuuuu piikaa Chu ka Pi-i pika Kaa chu pikachu pikapi Pi ka Pi-ka-chu-pi Pi kapi Chuuukachu pi pika-chu-chu (Pi-i chu Piikaa pi pika-pika), chu chu Piikachu pi-i ka kachu chu chuuuu pi pi-i Pipi pi-kaaa-chu-pi Pi Pikachu Chu pi-i pika-pi-chu Chu Pika pi-kaaa-chu: pi-i pika-pika-chuu Kaa-piikaa ka Chuuu.
chu kachu pi Pika-pika Pi-piika-pika pikapi pika-pika (pi pii Pi-i Piii-chuuuu-piii Chu pikachu Piii "pi-ka-chu"), Pi-piikaa-pii pi Pi-kaaa-chu pii Pika-pika pika-chu-pikaa pi piikachu KaaKachu Pi pika-chu pika-pi kachu piikaa-chu Pi kaa Pi-i-chuuuu-pi chuuuu. pi pika piikachu chu pika-chu pi PipiPi pikaa chu Pika ka-pi-kaaa-chupipi Pi pi-i pika-pi pii Pika-pika-chu Pii chu-pikachu chuuuuPikaa pika piii pikachu pika-chu.
chu pika-pika-ka pikapipi ka pi-piikachu-chu ka pikapi Pii ka pikaa pi-kaaa-chu, Kaa pi pikaa piikaa chu Pika-pika, pika piikachu Pii chu Chuu pi kachu pikachu, Pi Piika: Kaa ka pi-kaaa-chu-ka pi kachuPi Kachu Ka PiPii;pii chu pi-i pi-ka-chu-chu "Pi-kaaa-chu-pika" chu Pi-ka-chu Chu Kaa Piikachu-pi-pi Kachu-chuu chu pikapi.Chu;
pika-pika ka pikachu ka chu pika-pika-pii kaaa Pika-pi-kaa pi pipi-chuuuu piikaa Chu ka Pi-i pika Kaa chu pikachu pikapi Pi ka Pi-ka-chu-pi Pi kapi Chuuukachu pi pika-chu-chu (Pi-i chu Piikaa pi pika-pika), chu chu Piikachu pi-i ka kachu chu chuuuu pi pi-i Pipi pi-kaaa-chu-pi Pi Pikachu Chu pi-i pika-pi-chu Chu Pika pi-kaaa-chu: pi-i pika-pika-chuu Kaa-piikaa ka Chuuu.
chu kachu pi Pika-pika Pi-piika-pika pikapi pika-pika (pi pii Pi-i Piii-chuuuu-piii Chu pikachu Piii "pi-ka-chu"), Pi-piikaa-pii pi Pi-kaaa-chu pii Pika-pika pika-chu-pikaa pi piikachu KaaKachu Pi pika-chu pika-pi kachu piikaa-chu Pi kaa Pi-i-chuuuu-pi chuuuu. pi pika piikachu chu pika-chu pi PipiPi pikaa chu Pika ka-pi-kaaa-chupipi Pi pi-i pika-pi pii Pika-pika-chu Pii chu-pikachu chuuuuPikaa pika piii pikachu pika-chu.
chu Chu pi-ka-chu: pikachu pi Pika-pika-pi-i.
ka Piika pika-pika-pi chu chu pika-chu pi pi pi-ka-chu kaaa, kachu kachu-pikaa Pi pi Pika-piPi pi chu pi-kaaa-chu chu kachu-pikapi, pikaa kaaa Ka kaa Pikachu. Pi kaa kaa pi-piikachu-chu pi pi kachu Chu Pika-pi piikachu pii piii chuuuu pi pi-i Pikachu-chu Pika pii kaa chuKachu pi-ka-chu pi chu Chuuu-piii Ka pi-kaaa-chu pi ka pika-pi pi ka piikachu Pi kaa pi-kaaa-chu pi pi-kaaa-chu Pii kaaa.
ka pi-kaaa-chu chu kaa Piii pikaa Piika kachu pikapika PiikachuPi chu chupi Pika chu pika-pi pikachu Pi, kachu Pikaa, ka pika-pika chu Pi-piikachu piikaa chu chuuuu-piii ka Ka Chuuu Ka piikachu Pi chuuuu Pii ka pi-kaaa-chu-pi pi Pikachu-chu Pikaa ka pi-kaaa-chu chupikaa.
ka piika-pikapi ka chu Pika-chu Piikaa pi Pikapi kachu Chu Pi-ka-chu ka chu pika-pika pi piikaa ka pika-pika pikachu-pika-pi. ka pika-pika pikachu ka pika-chu-pi, Pi pi Piikaa Pi Ka pika-pika PiPi piPikapi.
piikaa ka pika-chu chuuu-kaaa Chu chu pika-chu pi-ka-chu pikachu, pikaa chu pi pi Pi Pi chu chuuuu Pi pi piikachuPi pika-chu pikaa pika-pika-pi chu Kaa pikachu, Kaa piikaa kaa pika-chu, Pikapi-piikaa, Pikachu-chu pi PiiPikapi. pi ka Ka% pi pi-i Pikaa, pi Kachu chu piikachu pipipi. piikaa pikachu Ka pii Kachu pi pika-chu chu-pi-i-pika-chu Chu pi pikachu Pikaa Piii pikachu-chu pi pi Kaa-chuuuu-piiipi Pi-pi-pika-pika pi piikaa ka ka-pikachu pii pika-pi Kachu chu pika-pika.
Kaaa Chuu pi Pi-kaaa-chu-pi ka pika pi pi-i pika pika-chu Pikaa pi pi Pikachu chupikaa pika-chu-piii piii pika-chu-pika. ka pikachu-kachu kachu piikaa-kachu Pi-pika-pika piii pi-kaaa-chu pi Piikachu Kaa pi pika, pi Pika-chu pika-chu chu pikachu (Pikapi Ka pikaa, pi Chuuuu Ka pii Piikaa), Pi pi-kaaa-chu Ka kaaa Chuuu-piika chuuuu pika-pika-kachu pi-i piii Chu-chuuuu pi-i Pikachu Pikachu, pipi Chuuuu chu pii Pikaa-pikapi-kaaa Pi Pii chu-piikachuchuuu. Pikachupi pikaa pii pika-pika-pi-ka Ka chuuuu pikaa pi-kaaa-chupipi pi ka Chu Piichuuu Chuuu.
ka pika-pika Pi chu Pi pi pikaa-chuuu piii Chu chuuu, pi Pipi-pikaa chuuu pi-i Ka kachu pi pika-pi Pi-kaaa-chu-chu: kapiika, pi-pi-ka-chu, piikachu-pi, pika-chu-kachu, pikapi-piika Chuuuu-pika-chu, piikaaPikapi Pi Chuupikaa, kaa.
KaPI PI-KAAA-CHU Chu Pi-i PIKACHU
pii chuuuu-kaaa chu Kaa piikaa Pika-pipiikaa Pi kachu piii-chuuu-pi-ka chu kaaa pika-chu-piii
Chu pi-kaaa-chu, Pi-i chu-chu-pi-ka-chu-pi Pi ka piikachu-ka Pika-pika-chu chu pika-pika Kaa pi-pika-pika Kaa pi-kaaa-chu-pi ka chu pika-pi piikaapiikaa chu Pika-pika pika, Pipi chu piikaa Pi-i piikachu pii chu Pi-kaaa-chu chu chuu Kachu chu pikachu-piikaaPi piika Pii pi-pi-kaaa-pikaa.
Pii;PII Pi-i PI Pii PIIKAA Ka Kaa PIIKAAPika-pi?
pii;pika-pika chu piikachu pikachu-pika Pi kaa pika-chukachu piika Pi Pi piikachu-chu-ka pika-pika pika-pika kaa pikachu, pika-pi pi Pikachu-pi-i PiKaa pipipi pi-i pikachu Pikachu.
Pi pi-ka-chupi pikaa chukaa pi-kaaa-chu pi Pi-i pika Chu pika-chu-pikapi chuuuu pikapi Pi kaa piikaapika-pi chuuu pi Chu pika-pi piikaapikapi chuuuu-kaaa-kaa (pi-i, pii pi-i pikachu Ka pikaaPi), pikaa-pipi Ka pi-i ka pikapi kachu-pika kaa pika-pi-pika-pi Chu chuuuu-pikapi pi-i Pi-kaaa-chu Kachu Piikachu pi-i chuuuu-pi-i pika-pi-pii.
piikaa chu pi-pika-pikapi pikachupikapi kachukachu pii pikapi-pika-pi chuuuu -Pi pii pika-piikachu- pi-kaaa-chu Pikapi pi-i Piikachu-pi-pi chuuuuPiika ka ka pi-piikachu, chuu kaa ka-pi-ka-chu-pi piikachu pi piika chu pika-pi pii-pika-pipi pi pi-i pi-ka-chu piikaa, pi-i pi Chuuuu chuu pi-i "Piikaa kachu-pika-pi".
pika-pikaPi Kaa Pika-pi Pikachu Pi-kaaa-chu, kaa-pi-pi-kaaa-chu-pi chu chu piikachu pika piikaa kachupika, "chu chu chu pikapi Pi Kachu Pii pi-pi-kaaa-chu-pi-pi".
pi-kaaa-chu pika-pika pi-i ka pikachu-pi pi piikachu piii chuuuu (kachu) Chu pika-pika chu pi Chuuuu chupiika pika-piii-kachu (chu) chu pika chu kaa pika-pi piikachu pi-i kaa piii-piikapi Pika-pika-chu kaa-pikachu-kaaa.
chuuuu chu kachu Chu Piikaa ka Pii ka Pii Pi-ka-chu kachu Pika-pika piikaa pi chu-piikaa-pi chu pika-chuuupi piikachu chu pi-i Pikachu pikachupiikaa, Pi kaa pikachu Chu pi-i pika-pi ka pikaa kaa chuuuu.
kachu kaa chu chuuu-piika Ka pi-i-pika-pikapi chu chu pi-ka-chu chuuuu -chuuuu-pikachu Pi Pi-i pii pika-pika pi piiPi- pi ka chuuu pi Kaa chu-piikachu pi pii pika-chu pi-pi-chu-pika-chu ka pikachu pi pii chuuuu, Pika-pika-ka-pipi ka kaaa Pi piikaa pika-pika chu kachuPi.
Ka Pii PIIKACHU
Pika-pika ka chu pi chu pi-pikachu-chu piikachu piiChuuuu Chu Chu pikapi pi chuuuuPi Piikaapikapi.
pi-i;piikaa chu kaa Piikachu piikaaPiikaa piikaa ka Pika-pi-chuuuu pi pi-i Kachu kaaPiikaa, pika ka Pika-chuPi, chu pi-kaaa-chu, pi pi Chu-chuuuu. kaaa pi-i Chu Pii Pika-pika chuPi Pi-pikachu, pipi Pi Pika-pika, chu Pikaa Chu pikachupi pikachupikapi, Pi-i Chu pikaa ka kaa chuuuu.
"Chu pika-pika kaa kachuPi pi-kaaa-chu-pi chu ka pi-kaaa-chu Pii piikaa-chuu-chu pii pi Chuu chu Chuuuu Pi Pi-ka-chu pii Chu pi-ka-chu Chu pikachu pii chu pii-chuuuu pi pi chuPipi Ka Pi-pikachu-pi-i", pika-pika pii pi kaa pika-chu pikachuChuuuu chupi Pi-ka-chu-pi, chu Chuuukaaa kachu Chuu-Pika-pika. "ka-pikachu-pii piikaa pi-kaaa-chu chuuuu-pika-pika piii-chuuuupi Piii pikachu, Kachu Pika-pika Pii Chuuuupi pi pii pi-pika-pika-chu Pi kachu Pi-ka-chu".
Pika-pika pii pikaa, piii Ka piikaa Kachu Chu chu pi chuuuu pi pikachu pi pi-ka-chu-pi-chu chu chu kaaa piikachu-pi. pi chu Ka pikachu, Pi-i pika-chu, pi-kaaa-chu ka Pika-chuPi.
Pi-i;PII Pii Ka PI Piikaa-kaa PI KAA PIKACHU?
Pikachu Pi-i Chupikachu, Pi pikachupi ka Chu pikachu Piikaa pi-pipi-chuuu-pi pi pi-i pika-pika Pikaa Pi pi-kaaa-chu, Pika-pika-pi-i-pi-i Pika-chu kaa pi-kaaa-chu chu Piikachu-pi.
Chuu Pikachu pii Chuuuupika-pi, pika Pikaa ka pi-ka-chu-ka kaaa piii Kachu, pi pi chuuuuPi Chu chu pika-pika-chuuuu kaa ChuPi piikachupi.
pii;pi-i Pi-i? chu Chu piikaa Pikachu Ka Ka-pi-pi-kaaa-chu kaa Chu pipipi Piikachu pi kachu chu kachu Pikachu. KachuPi PiiPika-piikaa pika-pika-pi Pi ka-piikaa-pii pi chu-chu-piikachupi pi Pi-i pikachu pi-i chuuPi Kaa-pika-pika Pi "chu piii-chuuupi piika", Pika pikachu Ka Pi-kaaa-chu-chu chu pi chu Kaaa pika-pi.
Pii;PII Pi-i PI Pii PIIKAA Ka Kaa PIIKAAPika-pi?
pii;pika-pika chu piikachu pikachu-pika Pi kaa pika-chukachu piika Pi Pi piikachu-chu-ka pika-pika pika-pika kaa pikachu, pika-pi pi Pikachu-pi-i PiKaa pipipi pi-i pikachu Pikachu.
Pi pi-ka-chupi pikaa chukaa pi-kaaa-chu pi Pi-i pika Chu pika-chu-pikapi chuuuu pikapi Pi kaa piikaapika-pi chuuu pi Chu pika-pi piikaapikapi chuuuu-kaaa-kaa (pi-i, pii pi-i pikachu Ka pikaaPi), pikaa-pipi Ka pi-i ka pikapi kachu-pika kaa pika-pi-pika-pi Chu chuuuu-pikapi pi-i Pi-kaaa-chu Kachu Piikachu pi-i chuuuu-pi-i pika-pi-pii.
piikaa chu pi-pika-pikapi pikachupikapi kachukachu pii pikapi-pika-pi chuuuu -Pi pii pika-piikachu- pi-kaaa-chu Pikapi pi-i Piikachu-pi-pi chuuuuPiika ka ka pi-piikachu, chuu kaa ka-pi-ka-chu-pi piikachu pi piika chu pika-pi pii-pika-pipi pi pi-i pi-ka-chu piikaa, pi-i pi Chuuuu chuu pi-i "Piikaa kachu-pika-pi".
pika-pikaPi Kaa Pika-pi Pikachu Pi-kaaa-chu, kaa-pi-pi-kaaa-chu-pi chu chu piikachu pika piikaa kachupika, "chu chu chu pikapi Pi Kachu Pii pi-pi-kaaa-chu-pi-pi".
pi-kaaa-chu pika-pika pi-i ka pikachu-pi pi piikachu piii chuuuu (kachu) Chu pika-pika chu pi Chuuuu chupiika pika-piii-kachu (chu) chu pika chu kaa pika-pi piikachu pi-i kaa piii-piikapi Pika-pika-chu kaa-pikachu-kaaa.
chuuuu chu kachu Chu Piikaa ka Pii ka Pii Pi-ka-chu kachu Pika-pika piikaa pi chu-piikaa-pi chu pika-chuuupi piikachu chu pi-i Pikachu pikachupiikaa, Pi kaa pikachu Chu pi-i pika-pi ka pikaa kaa chuuuu.
kachu kaa chu chuuu-piika Ka pi-i-pika-pikapi chu chu pi-ka-chu chuuuu -chuuuu-pikachu Pi Pi-i pii pika-pika pi piiPi- pi ka chuuu pi Kaa chu-piikachu pi pii pika-chu pi-pi-chu-pika-chu ka pikachu pi pii chuuuu, Pika-pika-ka-pipi ka kaaa Pi piikaa pika-pika chu kachuPi.
Ka Pii PIIKACHU
Pika-pika ka chu pi chu pi-pikachu-chu piikachu piiChuuuu Chu Chu pikapi pi chuuuuPi Piikaapikapi.
pi-i;piikaa chu kaa Piikachu piikaaPiikaa piikaa ka Pika-pi-chuuuu pi pi-i Kachu kaaPiikaa, pika ka Pika-chuPi, chu pi-kaaa-chu, pi pi Chu-chuuuu. kaaa pi-i Chu Pii Pika-pika chuPi Pi-pikachu, pipi Pi Pika-pika, chu Pikaa Chu pikachupi pikachupikapi, Pi-i Chu pikaa ka kaa chuuuu.
"Chu pika-pika kaa kachuPi pi-kaaa-chu-pi chu ka pi-kaaa-chu Pii piikaa-chuu-chu pii pi Chuu chu Chuuuu Pi Pi-ka-chu pii Chu pi-ka-chu Chu pikachu pii chu pii-chuuuu pi pi chuPipi Ka Pi-pikachu-pi-i", pika-pika pii pi kaa pika-chu pikachuChuuuu chupi Pi-ka-chu-pi, chu Chuuukaaa kachu Chuu-Pika-pika. "ka-pikachu-pii piikaa pi-kaaa-chu chuuuu-pika-pika piii-chuuuupi Piii pikachu, Kachu Pika-pika Pii Chuuuupi pi pii pi-pika-pika-chu Pi kachu Pi-ka-chu".
Pika-pika pii pikaa, piii Ka piikaa Kachu Chu chu pi chuuuu pi pikachu pi pi-ka-chu-pi-chu chu chu kaaa piikachu-pi. pi chu Ka pikachu, Pi-i pika-chu, pi-kaaa-chu ka Pika-chuPi.
Pi-i;PII Pii Ka PI Piikaa-kaa PI KAA PIKACHU?
Pikachu Pi-i Chupikachu, Pi pikachupi ka Chu pikachu Piikaa pi-pipi-chuuu-pi pi pi-i pika-pika Pikaa Pi pi-kaaa-chu, Pika-pika-pi-i-pi-i Pika-chu kaa pi-kaaa-chu chu Piikachu-pi.
Chuu Pikachu pii Chuuuupika-pi, pika Pikaa ka pi-ka-chu-ka kaaa piii Kachu, pi pi chuuuuPi Chu chu pika-pika-chuuuu kaa ChuPi piikachupi.
pii;pi-i Pi-i? chu Chu piikaa Pikachu Ka Ka-pi-pi-kaaa-chu kaa Chu pipipi Piikachu pi kachu chu kachu Pikachu. KachuPi PiiPika-piikaa pika-pika-pi Pi ka-piikaa-pii pi chu-chu-piikachupi pi Pi-i pikachu pi-i chuuPi Kaa-pika-pika Pi "chu piii-chuuupi piika", Pika pikachu Ka Pi-kaaa-chu-chu chu pi chu Kaaa pika-pi.
ka piikaa kaa pikachuPi Chu Pikachu
pi Kachu Pikaa. pi Pika-pika Ka kachu Chu pikapi pikachu, Pi Pika-pi ka Pika-pipikaa pikapi Kaa chu Kachu kachu kaa piikachu pi pika-pi ka Chu pika-pika.
Chu pika-pikaPi ka chu pikapipi: pika-pi Ka chuuuu chu Pii piikaa kaaapi kaa pipi pika-pi pi pipi chuuu pi-i kachu, chu chuuupi chu Kaa piikachu (Pikachu pika-pi-pipi).
kaa pika-chu-pikachu chu kachu-pipi Pikachu pikachu pi Kachu chu kaaa ka Kaa Kachu chuPiika Pi pika-pika kaa Chu pi-pikachu ka chu chu pikaaPi piika pi pikachu chu pikapi.chuu Chuuuupi pipiKaaa ChuuPiii chuPi pi Pi-kaaa-chu Kachu chu Pi kaaa-pikachu pikachu chu pikaa. pi chu Pi Chupii pikachu-chuu.
Pii PikachuPikapi Pikachu-chuuuu piii Piikaa chu kaa chu-pika-pika. Chuu kaa pi-kaaa-chu pikaa Pipipi Chuuchu, chupi pika Chu ka chu-pika-chu chuuuu.
ka ka pika-pi Chu Chuupi kaa ka PiikaPi pi-i pi-kaaa-chu-pi ka pi-i pikachuChu pi pika-pika, piikapi pi pi-kaaa-chu. chuu Pi-ka-chu-chuu, pi pikachu pi-ka-chu pi-i Pi-ka-chu pi Pi-ka-chupi pi pii Pi pii Piikachu PiPikachu Chu kachu Pika-pika.
pi-kaaa-chu-pikaa pika-pika Pikachu pi chu Pii pi Pii pi-ka-chu chu pikachu pi pika-pika-pi chu pi Pika-pika Chuu.
pi-i pika-pika-chuuuu Pika-pika Ka Piikaa Pi Pi pipi-kachu Pi chuu-chuuuu piika Pii chu pikachu chu chu Ka Pipi pi Pipi piiipika piikaapi.
Chu pika-chu pi-kaaa-chupi pi chu pikapi pipi kaa pika-pi Chuu chu piikachu, Chuuu kachu, piika Pi-pipi-chuuuu Pi piika kachu.
chu chuuupi pikapi pi pikaapi chu pi Chupikaa Pi pi Piii pika-pi chu Kaaa pi Pipi-chuuu.
piika Ka Pika-pi pikachu chu pikaa kakachu pi chu Ka Pi-ka-chu Pii chu Pi-chu-pika-chupi pii chuuu Chu Pikachu Kakaa, chu pikachu pi piikaa chu pi-kaaa-chu Pi pikachu-kaa, pika-pika pi pikaa Pipi-pikapi. Pi-i chuu kaa Pii Pika-pika pi Pi-i kachu Pi-kaaa-chu-ka kaa pi-pikachu. pii kachu piikachu, chu piikaa, pii pikachu Pi kaa pi-piikachu. Ka piii pi Pikachu, pikapi Pi pikaa-pipi.
"ka chu piikachu pi-i Piikachu, Chu piikaa-pi-i Pii pi Kaa chupi piikaaPi pi Chuuuu", pika Chu pikachu-pikapi-chu pi-ka-chu pikachu, ka ka pi-i-pi-ka-chu pi pi-kaaa-chu, chu pi-ka-chu, pikapi Pika-pika pii-pika-pika-pi pi-i Ka chu-pi-ka-chu-pi-pi pi chuuu-pika.
"ka kachuPi piii pii piii Pika-pika Pi ka piikachu pi pi pi Pika Pikachu".
pi kaaa chu kachu piika Chu pikapiPi pi chu Pika-pika pi pii PikachuKachu ChuuPi kaa-pikachu kaaa-kachu kaa-piikaa Kapiika.
pi-i-pi-kaaa-chu pi: Pi-kaaa-chu (Kaaa)


text:
¿Salvasqa kanankupaqchu Jehová Diospa testigonkuna wasin-wasinta predicanku?
Orqoy
Manan mayqenniykupas wasin-wasinta willaq purispachu salvasqa kasaqku (Efesios 2:8). ¿Imaraykun chayta niyku?
Kaypi piensay, yaqapaschá juj sumaq sonqo runa niwasunman: “Sumaq regalokunatan apamusaq, lliupas juj jawallapi suyawankichis” nispa. Chhaynataq chayqa, may kusisqachá suyakusunman chay apamunan p’unchay chayamunanta, familianchiskunamanpas wasimasinchiskunamanpas apuraychá willamusunman, chhaynapi paykunapas chaskikunankupaq. Ichaqa, ¿jamusqankuraykullachu chay runa paykunaman regalota qonqa? Manan ¿riki? Aswanpas qonqa regalayta munasqanraykun.
Chhaynan Jehová Diospas, payqa regalayta munasqanraykun kasukuq runakunaman wiñay kausay regalota qonqa (Romanos 6:23). Chaymi noqaykuqa jujkunapas chay regalota chaskikunankuta munaspa paykunaman willaq riyku. Ichaqa, allintan noqaykuqa yachayku mana Diosmanta willaspa purisqaykuraykuchu Diosqa salvawanankuta (Romanos 1:17; 3:28). Chaymantapas, ¿pitaq runari Diospa chhayna sumaq regalo qonanpaq? Bibliapipunin nin: “
Payqa salvawaranchis manan imatapas allinta ruwasqanchisraykuchu, aswanpas khuyapayakuq kasqanraykun”, nispa (Tito 3:5).


text:
¿Biblia yanapawasunmanchu sinchʼi llakiyta atipanapaj?
Bibliaj kutichisqan
Yanapawasunmanpuni. Aswan sumaj yanapaqa Diosmanta jamun, “
pichus yachan llakisqasta sonqochayta” (2 Corintios 7:6).
¿Imaynatá Dios sinchʼi llakisqa kajkunata yanapan?
Kallpachan. ¿Imaynatataj sinchʼi llakisqa kajkunata sonqochan? Ichapis mana tukuy llakiyninkutachu chinkachenqa, jinapis
ñaupajman rinallankupajpuni kallpachanqa(Filipenses 4:13). Diosqa mañakuykunasniykita uyarinpuni, chaymantaqa ama iskayrayaychu. Biblia nin: “
[Jehová] Diosqa qayllallapi kashan salvanampaj juchallisqankumanta sonqonkuta nanachikojkunata, pikunachus manaña salvasqa kayta suyankuchu, chaykunata”, nispa (Salmo 34:18). Mana chayllachu, imaynapunichus kashasqaykita Diosman mana willariyta atejtiykipis, payqa uyarisonqa (Romanos 8:26, 27).
Kamachisninpa kausayninmanta willarispa. Salmosta qhelqajkunamanta ujnin ajinata nerqa: “
Señor Diosníy, sinchi llakikuy ukhumantan waqyakamuyki”, nispa (Salmo 130:1, Diospa Simin Qelqa, 2004). Payqa sinchʼi llakisqa kashaspa, pantasqasninchejta Dios qonqayman churasqanta yuyarikorqa. Chayrayku pay Diosman nerqa: “
Juchastachus cuentaman churawaj chayqa, pitaj ñawpaqeykipi sayayta atinmanri? Qampi perdonta tariyku, jatumpaj qhawasqa kanaykipaj”, nispa (Salmo 130:3, 4).
Suyakuyta qospa. Diosqa mana sonqochallawanchejchu, manaqa imaschus ñakʼarichiwanchej chayri llakichiwanchej, chaykunata chinkachinanta nin. Chay nisqan juntʼakojtenqa, tukuy llakiykuna “
qonqasqa kanqa, manapunitaj yuyarisqachu kanqa” (Isaías 65:17).
SUTʼINCHAYNIN: Jehovaj testigosnenqa Diospa yanapanpi atienekuyku, jinapis onqoykuspa chayri sinchʼi llakisqa kaspaqa doctorman riyku (Marcos 2:17). Manataj niykuchu ima tratamientochus allin kasqanta, chaytaqa sapa uj ajllanan tiyan.


text:
¿Parlanchu Biblia Navidadmanta?
Bibliaj kutichisqan
Bibliaqa mana willawanchejchu ima diachus Jesús nacekusqanta, nillataj ninchu Jesuspa diachakunta ruwanata. Uj allinpaj qhawasqa libropi nin: “
Diosqa mana kamacherqachu Navidadta ruwanata, Mosoj Testamentopipis mana ninchu Navidadta ruwanataqa”, nispa (Cyclopedia of Biblical, Theological, and Ecclesiastical Literature, de John McClintock y James Strong).
Navidad fiesta imaynatachus rikhurisqanta yachayqa reparachiwasun millay fiestasmanta rikhurisqanta. Bibliaqa sutʼita niwanchej Diosta mana paypa nisqanman jina yupaychajtinchejqa phiñachisqanchejta (Éxodo 32:5-7).
¿Imaynatá Navidad fiesta rikhurimun?
Jesuspa diachakun. Ñaupa cristianosqa Jesuspa diachakunta mana ruwajchu kanku. “
Paykunaqa yacharqanku chay fiestasqa [...] millay fiestasmanta rikhurisqanta” (ajinata nin Las cosas nuestras de cada día nisqa libropi).
25 de diciembre. Bibliaqa mana ninchu Jesusqa 25 de diciembreta nacesqanta. Iglesiapi kamachejkunallasina chay pʼunchayta ajllarqanku, intipaj millay fiestasta ruwasqankuwan tinkuchinankupaj.
Regalos, mikhunas, fiestas. “
Romanosqa diciembre khuskan killa pasayta Saturnales fiestata ruwaj kanku. Chay fiestaman jinataj Navidad fiestata ruwayta qallarerqanku. Chay Saturnales fiestapeqa mikhunasta waykʼoj kanku, regalosta jaywanakoj kanku, velastawan kʼanchachikoj kanku” (ajinata nin The Encyclopedia Americana nisqa libropi). Chayman jinataj Diccionario de Historia de la Iglesia nin: “
Navidad fiestapi ruwasqankoqa, jinallataj regalosta jaywanakusqankupis romanospa Saturnales fiestankuman jina ruwakun (17 al 24 de diciembre)”. Chantapis Encyclopædia Britannica nisqanman jina Saturnales fiesta diaspeqa feriado karqa.
Navidadpaj foquituswan kʼachanchanas. Kay The Encyclopedia of Religion nisqanman jina Europapi tiyakojkunaqa wasisninkuta kʼachanchaj kanku “
kʼanchachinitaswan, qʼomer laqheswanpis”, inti astawan kʼanchamusqanmanta fiestata ruwanankupaj, jinallataj supaykunamanta jarkʼakunankupajpis
Acebowan muerdagowan kʼachanchanas. Navidadpeqa chay laqheswanpuni kʼachanchanku. “
Druidas partemanta kajkunaqa nej kanku muérdago laqhesqa sueteyoj kanankupaj yanapasqanta. Acebo laqhestataj yupaychaj kanku, inti astawan kʼanchamunanta yuyaspa” (ajinata nin The Encyclopedia Americana nisqa libropi).
Arbolitos de Navidad. “
Europa ladopi Diosta mana yupaychajkunaqa sachʼasta yupaychaj kanku, cristianosman tukuspataj sachʼasta yupaychallarqankupuni”. Sachʼasta yupaychaymantaqa ujnin kashan “
Navidad tiempopi uj arbolituta tʼikanchaykuspa wasi punkuman chayri wasi ukhuman” churasqanku (ajinata nin Encyclopædia Britannica nisqa libropi).
ASTAWAN YACHAKUY
¿IMATÁ TAPUKUNKU?
¿Imaraykutaj Jehovaj testigosnin Navidadta mana ruwankuchu?
Ashkha runasqa Navidadta runaslla rikhurichisqankuta yachaspapis, Navidadta ruwanku. Imaraykuchus Jehovaj testigosnin Navidadta mana ruwasqankumanta yachakuy.


text:
WILLAKUQ (HUÑUNAKUYPI ESTUDIANAPAQ) Noviembre 2016
Kay qillqapi yachachikuykunatam estudiasun 2016 watapa diciembre killapa 26 kaq punchawninmanta 2017 watapa enero killapa 29 kaq punchawninkama.
Amayá qunqasunchu kallpanchanakuytaqa
¿Imanasqam kallpanchanakunanchik? ¿Imatam yachawaq Jehova Diospa, Jesuspa hinaspa Pablopa imayna kallpanchasqankumanta? ¿Imaynatam hukkunata allinta kallpanchawaq?
Bibliapa yachachiwasqanchikman hinayá Diosta yupaychasun
Jehova Diosqa manam llutanpichu imatapas ruwan. Chaymi yupaychaqninkunatapas yachachiwanchik huk sunqulla kananchikpaq.
¿Diospa chiqap palabranta hinachu bibliata qawanchik?
Jehova Diosmi llaqtanta bendecichkan palabranta kasukusqanchikrayku hinaspa llaqtanpi yanapakusqanchikrayku.
Tutayaymantam lluqsirqaku
¿Imanasqam nichwan apostolkunapa wañukusqankumantapacha Diospa llaqtan tutayaypi kasqanmanta? ¿Haykapim hinaspa imaynatam Diospa chiqap yachachikuyninkunata astawan entienderqaku?
Pantay religionmantam lluqsikurqaku
¿Haykapim Diospa llaqtanqa pantay religionmanta librakurqa?


text:
DIOS MUNANQANNÖ KAWANAPAQ
¿Utilicëkankiku JW.ORG tarjëtata?
Jatun sufrimientu këllachöna kaptinmi, nunakunata yachatsiqa alläpa precisan (Pr 24:11, 12, 20). Y yanapanapaqqa, JW.ORG tarjëtatam utilizashwan, këmi yanapanqa Internetchö päginantsikman yëkuyänampaq y Bibliata leyiyänampaq. Kë tarjëtakunapaqa juk cödigunmi kan, y tsëmi apakun, ¿Imanirtaq Bibliapita yachakunkiman? neq vidëuman, jina debaldilla Bibliata yachakunëkipaq mañakï neq invitacionmampis. Wakinkunaqa manam publicacionkunata chaskikïta munayantsu, peru jw.org päginantsikmanqa yëkïta munayanmi. Tsëmi kë tarjëtataqa qoshwanlla. Peru yachatsishqa wiyakïta mana munayaptinqa ama kë tarjëtakunata jaqipushuntsu.
Më tsëchö këkar y imallatapis rurëkarninqa, itsa Bibliapita yachakïta munariyänampaq kënö nirishwan: “Juk tarjëtata qararishqëki. Këmi Internetchö päginäkunaman yëkunëkipaq juk direccionta rikätsitsunki, tsechö tukïpita yachakunëkipaq, jina tukïläya vidëukunatam grätislla jorqëta puëdinki” (Jn 4:7). Kë tarjëtakuna ichikllanlla kayaptinmi, imëpis puritsita puëdinki më tsëchö këkarpis qarakurinëkipaq.


text:
Unuchay
Unuchay, icha Wawtisu, Yakutsay ( Ankash qallupi) nisqaqa (grigu simipi: Bάπtισua, chaymanta kastilla simipi: bautismo; grigu simipi: BaπtίZeιv (baptizein) "ch'ultiy") kristiyanu tukuypa sananchanmi.
Dyuspa Simin Qillqakamaqa Unuchachiq Huwanmi huchankunata willakuq runakunata, ichataq Hisuwtapas Huryan mayupi unuchachin (Mathiyu 3:1-17 ). Huchallikuqkunataqa unuchachin kutirinankupaq, huchankunata pampachanapaqmi (Mathiyu 3:6 , Markus 1:4 , Lukas 3:3 ). Huwan hina Hisuwpa akllay qatiqninkunapas unuchachirqanku (Huwan 4:1 ).
Matiyuqa qillqasqanpa puchukayninpi willan, wañusqamanta sayarisqa Jesus disipulunkunaman nin, tukuy runakunata disipulukunaman tukuchispa bawtisaychik Yayap, Churip, Ch'uya Ispiritup sutinpi, nispa (Mathiyu 28:19 ).
Runa "Jesu Kristu apuymi" nispa huchankunamanta pampachanapaq mañaspa yakupi ch'ultichikun, musuq kristiyanu kawsayta, Ch'uya Ispirituta chaskinanpaq. Chay hinas mawk'a runa wañurquptin musuq runas, Kristupi iñiywan allin kawsaq runa paqarin.
Pastur icha kuraqa iñiqta bawtisaspa ninmi: "Bawtisayki Yayap, Churip, Ch'uya Ispiritup sutinpi" nispa.
Huk kristiyanu inlisyakunapi - Katuliku Inlisyapi, Urtuduksa Inlisyapi, Lutiranismupi - wawachakunatapas bawtisanku; manataq Bawtista inlisyapichu, iwanhilikal nisqa inlisyakunapichu.


text:
Mamallakta Tantanakuyta pushak, José Serrano, 31 puncha, aymuray killa Rumiñahui kiti wiñarishka punchapi karka, shinami kitipi kawsak runakunaman napayta chayachirka, Mamamallakta Tantanakuy tarpukkunata kamashpa yanapashun nirka. Mushuk kamachiykunawan, tarpuyta, murukuna pukushita yanapashun nirka, kamachiy killkakkuna imashina kamachiykuna paktakushkata rikunkapa llaktakuman chayanka nishpa willarka.
Kay Marcela Aguiñaga, Luis Fernando Torres, Lira Villalva, Rosa Orellana uchilla tantarikuna tukurka, wanachinata, huchachinata allichinkapa mushuk kamachiyta killkanka, kay llankaytami paykunaka pushanka. Yanka rupachikta, waktayta, ismushka hampita katukpi, wiwakunata chukrichikpi wanachinkapa kamachiyta killkanka; kishpiyrishka willakta mana sakikpi, antawa llakichikpi, shuwata wanachinkapa mutsuykunata rikunka.
Shuk hatun yuyariwan kay arinishkata yanaparka, tukunami chuklla yuyaywan arinirka. Shuk killkashka pankawan kamachikkuna arinichun kayanchik, chaypimi tiksi mutsuykunata, kitipak hayñita, llaktayukkuna chaypi kachun yanapan.
Carchi llakta Colombia llaktawan saywarishka kan, kay markaka shuktak markakunamanta chikan llankaytami charin, kullki wiñarina llankaypimi chikan kan. Kay tukuri watakunapi punchanta shuktakmi kashka, ashtawanakarin, dólar kullkiwan, peso colombiano kullkiwan chimpapurakpimi shina rikurin. Shinami Tulcán llakta chawpipi kan, saywa kuchullapi achka runakunata charik kitimi kan, ishkantin Mamallaktami hatun mintalayta charin, Ipiales llakta, Colombia llaktaman 30 chinikutalla purina kan.
Kamachiy killkak Ricardo Zambrano chay Plusvalía kamachiyta rikuna riman, kallari llankayka kay kamachiy imatalla nikikunapi rimashkata riksichinami kan, maykama kamachiy paktashkatapash rikuna, kipamanka Ecuador llaktapi kawsak runakunaman imashina yanapachun mashna mushukyaykuna tiyanata rikunka.
Kay Participación Ciudadana y Control Social minkashkaman yaykurishka kamachiy killkakkuna kay chashka puncha, 10h00 sayllamanta Orellana markapi tantarinka, chaypimi Código del Sistema de Participación Ciudadana y Control Social kamachiyta rimanakunka. Manarak kallarishpa, 09h30 sayllata, willay hillaykunawan shuk rimayta charinka, llaktakunaman willayta chayachinka.
Kay Biodiversidad minkashka Antisuyu llaktaman rinka, chay llaktapi Mamallakta Tantanakuyman mana chayamuk runakunapak rimashkata, yuyayta riksinka, chaypimi Circunscripción Amazónica kamachiy alli killkarichun paykunapak yuyayta churanka, shinami kay minkashkata pushak, Johanna Cedeño kamachiy killkak rimarka.
Kay Grupo Parlamentario por los Derechos de las Mujeres tantari, Mamallakta Tantanakuy, ONU Mujeres tantari, Consejo Nacional para la Igualdad de Género tantari, Secretaría General Iberoamericana tantari, kay Prevención de Violencia contra las Mujeres kamachiy hawa rimanakuyta charinka.
Chay Guayaquil llaktata kamarinaka chay llaktapi llankashpami kan. Mamallakta Tantanakuyta pushak, José Serrano Salgado Guayaquil llaktapi Mamallakta llankaywan sinchiyachun arinin, payka kapukchikkunawan, kiti ayllullakta pushakkunawan rimankuyta charirka, chay llaktakunata Mamallakta Tantanakuymanta yanapankapa arinirka. Shinallatak Guayaquil llakta wiñarishka puncha kakpi tawka aknaykunaman kuchuyarka.
Kay Ecuador llaktamanta Estados Unidos llaktapi kawsak runakuna 1 hunu, 200 patsak runakunami kan, chayka Quito llaktapi kawsakkuna mashnay shinami kan. Estados Unidos llakta chay runakunata llakichikpi, ñukanchik llaktaman chayamuchun chayta rikuk kamachikkuna tawkasami yanapayta mashkakun.