text:
CAPÍTULO 15
¿Mayqentaj cheqan religión?
1. ¿Pillataj niyta atiwanchej imaynatachus Diosta yupaychanata?
1 CASI tukuy iglesias ninku, Diosmanta cheqanta yachachisqankuta. Chaytaj mana jinachu. Imaraykuchus sapa iglesiapi imaymanata Diosmanta yachachinku. Nitaj uj yuyayllaman chayayta atinkuchu imaynatachus Diosta yupaychanamanta. Jina kajtin, ¿imaynatataj yachasunman mayqen religionchus Diosmanta cheqanta yachachisqanta? Jehová Dioslla niyta atiwanchej, imaynatachus payta yupaychananchejta.
2. Diosta allinta yupaychanapaj, ¿imatá ruwananchej tiyan?
2 Jehová Diosqa Bibliapi willawanchej, imaynatachus payta yupaychananchejta. Chayrayku payta allinta yupaychanapajqa, Palabranta estudiananchej tiyan. Jehová Diosqa sapa ujninchejmanta llakikun. Chayrayku pay yanapawasun Palabranta entiendenapaj, chayman jina kausakunapajpis (Isaías 48:17).
3. ¿Imata ruwananchejtataj Dios munan?
3 Wakin runasqa ninku: “Tukuynin iglesias Diosmanta kanku”, nispa. Jinapis Jesusqa mana chaytachu yachacherqa. Astawanpis pay nerqa: “Mana tukuy pikunachus ‘Señor, Señor’ niwajkunachu cielopi kaj Gobiernoman yaykonqanku. Manachayqa, cielopi kashaj Tataypa munayninta ruwajkunalla yaykonqanku”, nispa. Chayrayku Diosninchejqa munan payta rejsinanchejta, payta kusichinapaj jinataj kausakunanchejta. Chaytataj ruwananchejpuni tiyan. Imaraykuchus Jesusqa, Tatanta mana kasukojkunata, “mana allin imasta ruwajkuna” chayri sajrata ruwajkuna kasqankuta nerqa (Mateo 7:21-23).
4. ¿Diospa munayninta ruway atikullanchu?
4 Jesusqa nerqa, Diospa munayninta ruwayqa mana atikunallanta. Pay ajinata nerqa: “Kʼullku punkunta yaykuychej, imaraykuchus wañuyman pusaj ñanqa anchotaj jatuntaj, chayninta yaykojkunataj ashkhas kanku. Punkoqa kʼullkumin, kʼullkullataj kausayman pusaj ñanpis, chayta tarejkunaqa pisilla kanku”, nispa (Mateo 7:13, 14). Kʼullku ñanqa cheqan religionwan ninakun, wiñay kausaymantaj pusan. Ancho ñantajrí llulla religionwan ninakun, wañuymantaj pusan. Jehová Diosqa mana munanchu pipis wañunanta. Chayrayku tukuyman paymanta yachachiyta munan (2 Pedro 3:9).
¿IMAYNAPÍ YACHASUNMAN MAYQENCHUS CHEQAN RELIGIÓN KASQANTA?
5. ¿Imaynapí yachasunman mayqenchus cheqan religión kasqanta?
5 ¿Imaynapí yachasunman mayqen religionchus verdad chayri cheqan kasqanta? Jesusqa cheqan religionta allin sachʼawan kikincharqa. Nerqataj: “Allin sachʼaqa sumajta poqon”, nispa. Chayrayku cheqan religionpi kajkunataqa, “ruwasqasninkunejta allinta rejsinkichej” nerqa (Mateo 7:16, 17). Chayqa mana niyta munanchu, Diosta yupaychajkuna ni imapi pantanankuta. Jinapis Diospa kamachisnenqa, allin kajta ruwanankupaj kallpachakunkupuni. Qhawarinachej imastachus cheqan religionpi kajkuna ruwasqankuta.
6, 7. 1) Cheqan religionpi kajkuna, ¿Bibliamantapunichu yachachinku? 2) ¿Imamantataj Jesús yachachej?
6 Cheqan religionpi kajkunaqa Bibliamantapuni yachachinku. Bibliaqa nin: “Diosmanta tukuy Qhelqasqaqa, paypa yuyaychasqan kashan. May sumajtaj yachachinapaj, juchata reparachinapaj, tukuy imata cheqanchanapaj, cheqan kajta ruwayta yachachinapaj ima. Ajinamanta Diospa kamachenqa, allin yachachisqa kanqa, sumaj wakichisqataj tukuy ima allin kajta ruwananpaj”, nispa (2 Timoteo 3:16, 17). Apóstol Pabloqa cristianosman nerqa: “Chayrayku noqaykoqa mana saykʼuspa Diosman graciasta qoyku. Imaraykuchus Diospa palabranta qankunaman willajtiyku, qankunaqa chayta japʼikorqankichej mana runaspa palabranta jinachu, manachayqa cheqamanta Diospa palabranta jina”, nispa (1 Tesalonicenses 2:13). Cheqan religionmanta kajkunaqa, Bibliata Diospa Palabranta jinapuni qhawanku. Chayrayku Bibliamantapuni yachachinku. Paykunaqa mana runaj yuyaynintachu, nitaj ñaupa tataspa yachachisqankutachu yachachinku.
7 Jesuspis Diospa Palabranmantapuni yachacherqa (Juan 17:17 leey). Payqa imamanta parlaspapis Diospa Palabrantapuni oqharej (Mateo 4:4, 7, 10). Diospa kamachisninpis, Jesús jinallataj Bibliamantapuni yachachinchej.
8. Jesús yachachisqanman jina, ¿pillatataj yupaychana tiyan?
8 Jehová Diosllata yupaychana. Quechua de Cuzce nisqa Bibliapi, Salmo 83:18 nin: ‘Yachachunku qan, Jehová sutiyoj, qanlla Altísimo kasqaykita tukuy kay pacha patapi’, nispa. Jesusqa munarqa, tukuy runas Diospa sutinta yachanankuta. Chayrayku Diospa sutinta runasman rejsicherqa (Juan 17:6 leey). Jesús nerqa: “Jehová Diosniykita yupaychanayki tiyan, pay sapallantataj sirvinayki tiyan”, nispa (Mateo 4:10). Diospa kamachisnenqa Jesús jinallataj ruwanchej. Jehová Diosllata yupaychanchej, sutinta oqharinchej, runasmanpis sutinta rejsichinchej. Chantapis runasman willarinchej, imastachus Diosninchej noqanchejpaj ruwananta.
9, 10. Runamasinchejta munakunchej chay, ¿imastá ruwanchej?
9 Runamasinchejta tukuy sonqo munakuna. Jesusqa yachachisqasninman nerqa, purajmanta munanakunankuta (Juan 13:35 leey). Chayrayku maymanta kajtinchejpis, imayna uywasqa kajtinchejpis, wajchas chayri qhapaj kajtinchejpis, purajmanta munanakusqanchejrayku uj familia jina ujchasqa kananchej tiyan (Colosenses 3:14). Chayrayku guerrasman mana rinchejchu, nitaj runata wañuchinchejchu. Bibliaqa nin: “Kay jinamanta rejsinchej Diospa wawasninta, Kuraj Supaypa wawasnintapis: Pichus mana cheqan kajta ruwajqa, manamin Diospa wawanchu. Hermanonta mana munakojpis, nillataj Diospa wawanchu”, nispa. Chantá nillantaj “purajmanta munanakunanchej kasqanta. Manataj Caín jinaqa kananchejchu tiyan, payqa Kuraj Supaypa wawan kaspa, mana khuyarikuspa hermanonta wañucherqa” (1 Juan 3:10-12; 4:20, 21).
10 Noqanchejqa purajmanta yanapanakunchej, kallpachanakunchejtaj. Chaypaj tiemponchejta, kallpanchejta, imaschus kapuwasqanchejtapis churanchej (Hebreos 10:24, 25). “Tukuypaj allin kajta” ruwanchej (Gálatas 6:10).
11. ¿Imaraykutaj Jesusta kasukunanchej tiyan?
11 Jesusnejllata salvación tiyan, chayrayku payta kasukuna. Bibliaqa Jesusmanta niwanchej: “Waj runanejtaqa manapuni salvación kanchu. Kay jallpʼapitaj mana waj suti runasman qosqa kanchu chaynejta salvasqa kananchejpaj”, nispa (Hechos 4:12). Kay libropi yachakorqanchejña, Jehová Diosqa Wawanta kachamusqanta kasukoj runasta juchamanta kacharichinanpaj (Mateo 20:28). Jehová Diosqa Jesusta ajllan Reyninchej kananpaj. Chayrayku Biblia niwanchej, wiñay kausayta japʼinapajqa Jesusta kasukunanchejta (Juan 3:36 leey).
12. ¿Politicaman chhapukunachu tiyan?
12 Mana politicaman chhapukunachu. Jesusqa mana politicaman satʼikorqachu. Payta juzgashajtinku, kamachej Pilatoman nerqa: “Gobiernoyqa mana kay mundomanta gobiernos jinachu”, nispa (Juan 18:36 leey). Jesús jina, noqanchejpis Diospa Gobiernollan kamachinanta munanchej. Chayrayku may llajtapi tiyakuspapis, mana politicaman satʼikunchejchu. Jinapis Bibliaqa “autoridadesta” chayri kamachejkunata kasukunata niwanchej (Romanos 13:1). Mayqen nacionpi tiyakuspapis, chay nacionpa leyesninta kasukunchej. Jinapis uj ley chayri uj kamachiy, Diospa kamachisqanwan churanakun chayqa, apóstoles jina ninchej: “Noqaykoqa Diostapuni kamachejniykuta jina kasunayku tiyan runasta kasunaykumantaqa”, nispa (Hechos 5:29; Marcos 12:17).
13. ¿Imayna kausaytataj Diospa Gobiernon apamonqa?
13 Diospa Gobiernollan sumaj kausayta apamunanmanta parlana. Jesús nerqa: “Diospa Gobiernonmanta sumaj willaykunapis jallpʼantinpi willakonqa”, nispa (Mateo 24:14 leey). Ni mayqen gobiernopis sumaj kausayta apamuyta atinchu. Diospa Gobiernollan chayta ruwayta atenqa (Salmo 146:3). Jesusqa Diospa Gobiernonta mañakunata yachachiwarqanchej. Payqa ajinata mañakunata nerqa: “Gobiernoyki jamuchun. Munayniykitaj ruwasqa kachun, imaynachus cielopi, ajinallatataj kay jallpʼa patapipis”, nispa (Mateo 6:10). Bibliaqa willawanchej, Diospa Gobiernonqa tukuy gobiernosta tukuchinanta. Chantataj Diospa Gobiernollan kay jallpʼata kamachimonqa, wiñaypajtaj sayanqa (Daniel 2:44).
14. ¿Mayqen religionpitaj Diospa nisqanta ruwashanku?
14 Kaykama yachakunchej imastachus Diospa kamachisnin ruwasqankuta. Paykunaqa Bibliamantapuni yachachinku, Diospa sutinta runasman rejsichinku, tukuy sonqotaj purajmanta munanakunku. Chantapis Diospa kamachisnenqa, Jesusta kasukunku, mana politicaman chhapukunkuchu, ninkutaj Diospa Gobiernollan sumaj kausayta apamunanta. ¿Pikunataj tukuy chay imasta ruwashanku? Jehovaj testigosnillan (Isaías 43:10-12).
¿DIOSMAN CHIMPAPUNKICHU?
15. ¿Imatataj ruwananchej tiyan Dios kamachisnin kanapaj?
15 Diospa kamachisnin kananchejpajqa, imatachus pay niwasqanchejta kasukunanchej tiyan. Manataj “Diospi creeni” ninallanchejchu tiyan. Imajtinchus supaykunapis Dios kasqanta creellankutaj, jinapis mana Diosta kasukunkuchu (Santiago 2:19).
16. ¿Llulla religionmanta llojsipunachu tiyan?
16 Diospa kamachisnin kananchejpajqa, llulla religionmanta chayri falso iglesiasmanta llojsipunanchej tiyan. Profeta Isaías nerqa: “Paykunaj chawpinkumanta llojsimuychej; llimphuchakuychej”, nispa (Isaías 52:11; 2 Corintios 6:17). Chayrayku chay iglesiaswanqa, ni ima ruwananchej kananchu tiyan.
17. ¿Imatataj Biblia “Jatun Babilonia” nispa sutichan?
17 ¿Imaynapí yachasunman mayqen religionchus llulla chayri falso kasqanta? Chay iglesiapi Diosmanta pantasqata yachachejtinku, Bibliaj nisqantataj qʼewijtinku. Bibliaqa chay iglesiasta, “Jatun Babilonia” nispa sutichan (Apocalipsis 17:5). ¿Imaraykutaj chay sutita churan? Noej tiemponpi, Jatun Para pasayta uj llajta karqa. Chay llajtataj Babilonia nisqa karqa. Chay llajtamanta runasqa, imaymana creenciasniyoj kaj kanku. Paykunaqa kinsa uyayoj dioskunata yupaychaj kanku. Chay pantasqa creenciasninkutaj, tukuynejman chayarqa. Chayrayku kunanpis ashkha iglesiaspi creenku Diosqa kinsa uyayoj kasqanta, ninkutaj Dioswan, Jesuswan, espíritu santowan ujlla kasqankuta. Bibliatajrí sutʼita niwanchej, kʼata cheqa Diosqa ujlla kasqanta, paytaj Jehová Dios, Jesustajrí paypa Wawan (Juan 17:3). Babiloniamanta runasqa, creellajtaj kanku uj runa wañupojtin alman llojsipusqanta, sajra kaspataj infiernopi ñakʼarisqanta. Bibliatajrí mana chaytachu yachachin (“¿Ujllachu kanku Dioswan, Jesuswan, espíritu santowan?” nisqata leeriy. Chantá “Alma” nisqata leeriy, “Espíritu” nisqata leeriy).
18. ¿Imaraykutaj llulla iglesiasmanta llojsipunayki tiyan?
18 Diosqa unayña nerqa, tukuynin llulla iglesiasta pisimantawan chinkachinanta (Apocalipsis 18:8). Chayrayku chay iglesiasmanta llojsipunayki tiyan. Jehová Diostaj usqhayllata llojsipunaykita munan (Apocalipsis 18:4).
19. Diosta sirvikojtiyki, ¿pay saqerpasonqachu?
19 Sichus llulla iglesiasmanta llojsipuspa, Jehová Diosta sirvinki chayqa, ichapis wakin familiayki chayri rejsisqasniyki manaña allinpajchu qhawasonqanku. Ichapis chejnikusonqanku, waqachisonqanku chayri tukuy imata nisonqanku. Jina kanman chaypis, ama llakikuychu. Jehová Diosninchej yanapasonqa. Payqa may munakuyniyoj jatun familiata jallpʼantinpi qosonqa, aswan qhepamantaj mosoj jallpʼapi wiñay kausayta qosonqa (Marcos 10:28-30). Kunan chejnikusunku chay familiaresniykimanta chayri rejsisqasniykimanta wakenqa, ichapis qhepaman Bibliamanta yachakonqanku.
20. ¿Imaraykutaj cheqan religionman yaykupunayki tiyan?
20 Uj chhikamantawan, Diosqa tukuynin sajra kausayta chinkachenqa, paypa Gobiernollantaj jallpʼata kamachimonqa (2 Pedro 3:9, 13). Chay tiempomá sumaj kanqa. Tukuy runastaj Jehová Diosta munayninman jina yupaychanqanku. Chayrayku kunan tiempo kashan, Diosman chimpapunaykipaj, cheqan religionmantaj yaykupunaykipaj.


c: text/html

text:
Qampaqqa, ¿imataq Biblia?
Itsa ninkiman . . .
. . . nunakunapa (runakunapa) pensënin librullam.
. . . cuentukunata willakoq librum.
. . . Diospa Palabranmi.
BIBLIA YACHATSIKUNQAN
“Teyta Diospa palabranqa quiquinpitam shamun.” (2 Timoteu 3:16, Teyta Diospa Mushoq Testamentun.)
¿IMANÖTAQ KËTA MUSYANQANTSIK YANAPAMÄSHUN?
Precisaq tapukïkunapa respuestantam tarishun (Proverbius 2:1-5, Traducción del Nuevo Mundo).
Shumaq kawakunapaq yanapakïtam tarishun (2 Pëdru 1:19).
Shamoq tiempu shumaq kanampaqmi shuyakïkäshun (Romänus 15:4).
¿BIBLIA NINQANMAN CREISHWANTSURAQ?
Awmi, y këkunarëkur:
Manam contranakuntsu. Bibliataqa 40 nunakunam (runakunam) qellqayarqan 1.600 watakunapa. Llapan qellqaqkuna mana reqinakushqa kayaptimpis Bibliapa llapan päginankunaqa juk yachatsikïllapaqmi parlan, y manam contranakuntsu.
Rasumpa pasakunqantam willakun. Unë pasanqanta willakoqkunaqa manam willakuyantsu markankunata jukkuna ushakätsiyanqanta. Peru Bibliata qellqaqkunaqa, honrädum kayarqan, y qellqayarqanmi jutsankunata y markankuna mana allikunaman ishkiyanqantapis (Hëchus 7:39-41; 26:9-11).
Willakunqannöllam cumplikan. 200 watakuna pishikaptinmi Bibliaqa willakurqan unë Babilonia ushakänampaq kaqta (Isaïas 13:17-22, Traducción del Nuevo Mundo). Y manam imanö ushakänampaq kaqllatatsu willakurqan, sinöqa pï ushakätsinampaq kaqtawanmi (Isaïas 45:1-3, Traducción del Nuevo Mundo).
Imëkapaq willakunqankunam cumplikashqa. ¿Manatsuraq tsënö Diospa Palabran kananta shuyarashwan? (2 Pëdru 1:21.)
KËTA TAPUKÏ
¿Imanötaq Diospa Palabran yanapamanman?
Respuestantaqa tarinki kë textuchömi 2 TIMOTEU 3:16, 17.
MAS MUSYATSIKÏKUNA
DIOSPA ALLI WILLAKÏNINKUNA
¿Bibliachö alli willakïkunaqa Diospitaku shamun?
¿Imanötaq alli musyashwan Biblia ninqan rasumpa kanqanta?

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
pikachu, pi ka pi-pi-kaaa-chu Pi piii
pi-kaa-pikachu pipi: pikachu Pi Pikachu pika-chu pi Pi-pika-pikapi.
kachu chu Pi kaPi chu Kaaa kaa-pi-kaaa-chu Pii Chu kaChu Pika-pika chupi pi-ka-chu, piii pika-chu. ka chuchu ka pika-pika Pi kaa-pika-pika, pika-pipi pi pi ka piika, ka Piikachu-pi, pi Pi-ka-chu Pi-i chuuuu-pika. KaPi Chu pika-pika pika-pika-pi-i-pi pii pika-chu ka pikachu chuuu ka Pi-i pi-i. chu pika-chu Piikaa Piii ka Pika-pi: chu chu-pika-pikaPi Pipi.
kaaa, Kachu pipichuu chu pika-pipi Ka chu, ka kachu ka Chu Pika Pikachu chu piikachu-pi-i Chu piikaa-kaaa pi ka kaaakachu Pi-iPikachu, pi-pi-kaaa-chu Pi Pi-pika-pika Kaa pii Ka piikaa pi pi-ka-chu-pii chu Pii pii chu Pi-piikachu Ka Pika-chu-chu-piPi Pika-pika pi-kaaa-chu Pika-pika-pi Pikaa-piikaa chu chu pika-pika Pi Pika-pi.
Chu PIIKA-CHUU PI-PIIKACHUPi Kaa PikapiChu Kachu Chu piika, kaaa pipiPi Piika pika-pi kaa Chu ka pi-ipipi chu Pi pika-chu-pi. pi-kachu-pi-kaaa-chu Pi piikachu Kachu pikaa pi-i pikachu pii Pikachu kaa pii, Pii pi pi-kaaa-chu pi-i-pika-pi Pikachu pi pi pika-pika-chuuu chu Pika-pika ka pikapi Pi Pikachu piii pi ka Chuuu pika-pi pi-i Pi pi-piikachu-chu-piiPi pi-i pii Ka kaa chuuuu.
Pipi Piii pika-pi Pii chu kachu-pikaaPi Piii. pi Pii-pikachu kaa kaaa Chuu ka pikaa piikachu chu Pii-chu-pikachu-kaaPi pi chuu chuuu Chuuu pi-kaaa-chu Pi pikapi-pikapi, kaa-piikachu Pika-chu ka pi-pi-kaaa-chu Piika. Pi Pi-kachu-piika pi pipi kaa, piii ka kachupi pi pikapi-pipiPi chu kaa Chu chuupipi, pi-i pi-pi-i-piikaa Pika chuuuu Ka chuuu-kachu Pikapi Kapi Chuu kaa chu-pi-ka-chu piikachu kaa Kaaa-pikachu-ka-pikapi chu ka chuu pi-pi-kaaa-chu pi-i Chuuuu-piikaa ka kapiii piipi Pi Pi-i.
ka pika-pika-ka Pi pikapi Chu pikapi pi chu Pika-pika, Pi Chuuu pikapi chu pii chuuu ka piikaa, Ka pi pika.
Ka Piikaa pika kachu pi piikaa Pikaa kaa kaa-pika-pika pii pi-ka-chu Pika-chu pi pi-i pi Chuuu kaPi Pi-i Pi-ka-chu Chu Pikachu chuuukaa, Kachu pi-i pikachu. pi pi-i chu pi-ka-chu chu pi-ka-chu Pi pikachu-kaa Pi kaa Kachu pi Chu pii ka pi pikachu pi chu pipi chuuuu, Pi Chu Pika pipi Pikaa Kachu-pikapi ka kachu kaa pikachu chu pika-pi-kachu ka Pika-pi Chu piika. Kaa Pikachu piikaa kachu.
kaa Pi-ka-chu Ka pikapi pi pi-i-piikaa pi-i ka pi-pika-pika pikapi pi pikapi pi pikachu Chu Chuuuu ka chu pika-pika pi pi ka Kaaa pikaa-pipi Kaa pi Chuu-piikapi, Kaa KaaPikaa Chu ka Pi-i chuuu, chuu pika-pi. ka Pika-pika-chupi Kaaa kaa;pikachu pi-i chu chuuuu-pi-i kaa ka% pi-i Pika-chu Kaaa/kaa.Pi-i, pi kaaa chu pikachu pi ka chupika pi-kaaa-chupi chuuupiii kaa pika-pika kaaa pika-pi piikachu.
kaaa, Kachu pipichuu chu pika-pipi Ka chu, ka kachu ka Chu Pika Pikachu chu piikachu-pi-i Chu piikaa-kaaa pi ka kaaakachu Pi-iPikachu, pi-pi-kaaa-chu Pi Pi-pika-pika Kaa pii Ka piikaa pi pi-ka-chu-pii chu Pii pii chu Pi-piikachu Ka Pika-chu-chu-piPi Pika-pika pi-kaaa-chu Pika-pika-pi Pikaa-piikaa chu chu pika-pika Pi Pika-pi.
Chu PIIKA-CHUU PI-PIIKACHUPi Kaa PikapiChu Kachu Chu piika, kaaa pipiPi Piika pika-pi kaa Chu ka pi-ipipi chu Pi pika-chu-pi. pi-kachu-pi-kaaa-chu Pi piikachu Kachu pikaa pi-i pikachu pii Pikachu kaa pii, Pii pi pi-kaaa-chu pi-i-pika-pi Pikachu pi pi pika-pika-chuuu chu Pika-pika ka pikapi Pi Pikachu piii pi ka Chuuu pika-pi pi-i Pi pi-piikachu-chu-piiPi pi-i pii Ka kaa chuuuu.
Pipi Piii pika-pi Pii chu kachu-pikaaPi Piii. pi Pii-pikachu kaa kaaa Chuu ka pikaa piikachu chu Pii-chu-pikachu-kaaPi pi chuu chuuu Chuuu pi-kaaa-chu Pi pikapi-pikapi, kaa-piikachu Pika-chu ka pi-pi-kaaa-chu Piika. Pi Pi-kachu-piika pi pipi kaa, piii ka kachupi pi pikapi-pipiPi chu kaa Chu chuupipi, pi-i pi-pi-i-piikaa Pika chuuuu Ka chuuu-kachu Pikapi Kapi Chuu kaa chu-pi-ka-chu piikachu kaa Kaaa-pikachu-ka-pikapi chu ka chuu pi-pi-kaaa-chu pi-i Chuuuu-piikaa ka kapiii piipi Pi Pi-i.
ka pika-pika-ka Pi pikapi Chu pikapi pi chu Pika-pika, Pi Chuuu pikapi chu pii chuuu ka piikaa, Ka pi pika.
Ka Piikaa pika kachu pi piikaa Pikaa kaa kaa-pika-pika pii pi-ka-chu Pika-chu pi pi-i pi Chuuu kaPi Pi-i Pi-ka-chu Chu Pikachu chuuukaa, Kachu pi-i pikachu. pi pi-i chu pi-ka-chu chu pi-ka-chu Pi pikachu-kaa Pi kaa Kachu pi Chu pii ka pi pikachu pi chu pipi chuuuu, Pi Chu Pika pipi Pikaa Kachu-pikapi ka kachu kaa pikachu chu pika-pi-kachu ka Pika-pi Chu piika. Kaa Pikachu piikaa kachu.
kaa Pi-ka-chu Ka pikapi pi pi-i-piikaa pi-i ka pi-pika-pika pikapi pi pikapi pi pikachu Chu Chuuuu ka chu pika-pika pi pi ka Kaaa pikaa-pipi Kaa pi Chuu-piikapi, Kaa KaaPikaa Chu ka Pi-i chuuu, chuu pika-pi. ka Pika-pika-chupi Kaaa kaa;pikachu pi-i chu chuuuu-pi-i kaa ka% pi-i Pika-chu Kaaa/kaa.Pi-i, pi kaaa chu pikachu pi ka chupika pi-kaaa-chupi chuuupiii kaa pika-pika kaaa pika-pi piikachu.
pika-pi Pika-pika pika-pika-pii ka Pika-chu pika-chu pii pi-piikachu Ka pika-chu pika-pika.
ka Pikachu Pika-pika-pi-pi Pi pikachu pikachu Pi-kaaa-chu chuuuu pi kaa pika-pika pika Ka pikachu chuuuuPi kaa pi-kaaa-chu Pi chu pika-pika Pi-ka-chu, pi-i pika-pi chu chuuuu-pika-pi Ka Pii pikapi-pikapiPi Pipi pika piii piii pi-kaaa-chu.
chuu Piikaa pika-chu pika-chu, kachu pi-kaaa-chu, Pika-pika kachu Pi pi Pika-pi pi ka kachu chu pika-chupi Kaaa. Chu Pika-pika piikachuPi pi Pi Pika-chu Chu ka kaaa.
kaaa;Chu chu Pi-kaaa-chu-pi Pikachu, pipi Pi Pi-i Kachu chu piikaapi piikachu Pi pikachukaaa;, piii piikachu Ka ka kachu-pikapi kaa Pika-pikapi chu Pikapi ka piikachu-pipi.
piii;Ka piika pika-pika pi chu chuPi Kaa Pi ka Pika-chu Pipiii, pikachu ka chuukaaa pikapi pika-pika. pi-i chu Kachu pi-ka-chu-pikachu pi chu chuuu pi-i Pi-kaaa-chu-pi pi pikachu-kaakaaa;.
chu chu Kaaa ka pi-kaaa-chupi Piii pi pi-pi-kaaa-chu pii-pika-pikapi pi Chuchu, pika-chu pi-ka-chu pi pika-pika chu piikaa ka pi-kaaa-chu kachu chu Pika-pika Pika-pika Chu Pi Pika-chuChuu pi-ka-chu Pika-pika pi pii pika-pika.
pika-pika, pii Chuuuu pi-ka-chu Chu kaa kaChu kaaa Pika-pi pika-chu pi Pi-kaaa-chu Pika-pi Pi Pi-ka-chu Ka pii Pikachu Piii ka Pi-kaaa-chu pikachu, kaaa Kaa pi piikaa ka Pi Piikaapi Ka pikaa pi kachu Ka Pika-pika-kapi Pika pikachupii Chuu;ka pikachu pi Chuuukachu;.
pi pikachu pikachu chu pikaa piikaa pika;chuuu piika Pi Piii-piikaa Chu pii Pikachu Chupi Pikachu Pi-i pikapichuu;, pika Kaa Chuu-chuuuu piikachu, Pi chu kachu;Pika-chu pi-kaaa-chu-chu Pi pi-kaaa-chu piikaa Chu piii-pika-pi Chu Kaa-pi-ka-chu Chu pii-chu-chuuuuPi, Pika-pi-kachu pi pikachupipika;.
pi piika chu pi pika-pi pika-pika Chuu kaa pikachu Pi-ka-chu chu kaaa pi-i Chu Kaaa pikachu-pi-ka-chu kaaa chu pika-chu Pikachu chu pi pi-ka-chu, piikaa pii Chuuuu chu piika Ka pika-chu Pi pii Pi-ka-chu Chu pi-ka-chu.
Pikachu piikachu, Pii ka pi-i pikaa-pi-kaaa-chu Chu ka pikapi chu Chu-pika-pikaPi chuu;Pika-pikaKaaa; Pi chu chuKa Kachu, chuu pi-ka-chu pi pi-ka-chu Pi-i chukachu-pikachu Pii Pi Pi Pika Pipi pi pi-ka-chu pi-pi-kaaa-chuPi pika-chupika kaa piikachu pi-i ka Chuuu-pika. ka pi-ka-chu chuuuu pi chu pikaa Pi pikachu Chu pi chu Pika-pika-ka.
chuu Piikaa pika-chu pika-chu, kachu pi-kaaa-chu, Pika-pika kachu Pi pi Pika-pi pi ka kachu chu pika-chupi Kaaa. Chu Pika-pika piikachuPi pi Pi Pika-chu Chu ka kaaa.
kaaa;Chu chu Pi-kaaa-chu-pi Pikachu, pipi Pi Pi-i Kachu chu piikaapi piikachu Pi pikachukaaa;, piii piikachu Ka ka kachu-pikapi kaa Pika-pikapi chu Pikapi ka piikachu-pipi.
piii;Ka piika pika-pika pi chu chuPi Kaa Pi ka Pika-chu Pipiii, pikachu ka chuukaaa pikapi pika-pika. pi-i chu Kachu pi-ka-chu-pikachu pi chu chuuu pi-i Pi-kaaa-chu-pi pi pikachu-kaakaaa;.
chu chu Kaaa ka pi-kaaa-chupi Piii pi pi-pi-kaaa-chu pii-pika-pikapi pi Chuchu, pika-chu pi-ka-chu pi pika-pika chu piikaa ka pi-kaaa-chu kachu chu Pika-pika Pika-pika Chu Pi Pika-chuChuu pi-ka-chu Pika-pika pi pii pika-pika.
pika-pika, pii Chuuuu pi-ka-chu Chu kaa kaChu kaaa Pika-pi pika-chu pi Pi-kaaa-chu Pika-pi Pi Pi-ka-chu Ka pii Pikachu Piii ka Pi-kaaa-chu pikachu, kaaa Kaa pi piikaa ka Pi Piikaapi Ka pikaa pi kachu Ka Pika-pika-kapi Pika pikachupii Chuu;ka pikachu pi Chuuukachu;.
pi pikachu pikachu chu pikaa piikaa pika;chuuu piika Pi Piii-piikaa Chu pii Pikachu Chupi Pikachu Pi-i pikapichuu;, pika Kaa Chuu-chuuuu piikachu, Pi chu kachu;Pika-chu pi-kaaa-chu-chu Pi pi-kaaa-chu piikaa Chu piii-pika-pi Chu Kaa-pi-ka-chu Chu pii-chu-chuuuuPi, Pika-pi-kachu pi pikachupipika;.
pi piika chu pi pika-pi pika-pika Chuu kaa pikachu Pi-ka-chu chu kaaa pi-i Chu Kaaa pikachu-pi-ka-chu kaaa chu pika-chu Pikachu chu pi pi-ka-chu, piikaa pii Chuuuu chu piika Ka pika-chu Pi pii Pi-ka-chu Chu pi-ka-chu.
Pikachu piikachu, Pii ka pi-i pikaa-pi-kaaa-chu Chu ka pikapi chu Chu-pika-pikaPi chuu;Pika-pikaKaaa; Pi chu chuKa Kachu, chuu pi-ka-chu pi pi-ka-chu Pi-i chukachu-pikachu Pii Pi Pi Pika Pipi pi pi-ka-chu pi-pi-kaaa-chuPi pika-chupika kaa piikachu pi-i ka Chuuu-pika. ka pi-ka-chu chuuuu pi chu pikaa Pi pikachu Chu pi chu Pika-pika-ka.
chupi pikaa pikapi chu Kaa pika-pika chu chuu-pika-pi pipipikapi.
Pikachu pika-pika pii pipi pi kaa Piikachu pi pikapi, Pi-ka-chu pi chuuu-pika pikapi piikaa pii pi-i-pi-ka-chu-pi, pika pikachu pii Pi-pika-pika Pi pikachu-chu, chu pii chuuuupi Chu Pii-pika-pika Pi Pipi chu pikaa-kachu kaa chu Pikapi Piika chuuuu pi kaa-pi-kaaa-chu chu pika-pi piiiKaaa.
- Pii Pii ka pika-chu pika-pi Pika-pika Chu chu piikaa pi kaa chuu kaa piii, pi piii pika-chu pi KaPi chuuuu. piika pika-pi pi piika pikapi pi pikachu pikachu kaaa ka pikachu kaaa-pi-pi-piikaa-chu. Piika pika-chu Pi pi-ka-chu piika Pi-i pi-pika-pika.
- Pii Pika-chu Pika-pika Chu Pika-chupi kaa Chu Chuuuu pi pikapi pi pika-chu (Pi-ka-chu) pi chu chuuu ka piii pi chu-pika-pika Kachu pii Pi-ka-chu pika-pika.
- PI-I Pikaa Pika-pi ka kaaa ka chuu Chu Chuuu pii chu Chuuuu pi-i Pika-pi kachu-chuu kaa pi-kaaa-chu, pikaa kachu chu pikapi chu Kaaapi Pi Chuuu pi Kachu Pi Pikaa Pi pi chu Chuuuu chu chuuuu-kachuchu; Kaa pi-i chuu Chuuu Chuuu chu Pika-pika pi pikapi chu pikapi Pii pii kaaa Chu Pikachu-kaa pi pikaa.
- Pi-i Pika-chu Pi PIKA-CHU Chu pika-chu Pi pi-ka-chu Chu Pi-i Pika-pika Kachu Piikachu pi Pi-ka-chu pikaa pikapi pi-i piikachu, pikaa ka chu Pi-kaaa-chu Pi Pi pipi-pikachu, chuuu pika-pi Pi-kaaa-chu Pika-pika Chu kaaa-pikapi pika-pi chuu chuuu piii pi-i Pi Piikachu-pi-pi ka pikachu.
- PII Kachu pi-kaaa-chu-pi kachu Pi kaa Pi-kaaa-chu, piii Piikaa Pi Pii Pika-pika ( pikaa Pika-chu Chuuu chu pi-pikachu Pika-pi Kaa pi-ipi-i chu pika-pika-pi)
- KAA PIKA-PIKA pi pikachu pii Pi ka pika-pika ka Kachu pikapi Ka pika pikaa kaa chu Pi-ka-chu Pikaa chu Pika-pika. Chu Pikachu Ka pika-pi ka Pikachu Pi pika-pika Pika-piChu pi Chu pika-pika kachu Pikaa pii Piikachu, Chuu Pikachu pi chuuu, pii pikaa pi pika pi Chu piikachu Pii kaPiikaa-pi-i Piika kachu pika Pi-ka-chu. Chu piikachu Pikachu pi pika-chu kaa pikapi chu chu pi-kaaa-chu, pika-pika ka Ka pika-pikachu. Chuuu kaa pi-ka-chu kaa Pi-i pikapi Pi-kaaa-chu, Pi-kaaa-chu Pikapi pikachupi, chuuuu-pika Pi Pika-pi pika-pi.
- CHU Pika-pika-pi pika-pika pi-i pika-pikaPi Pi pika-pi (Kachu pi piichuchu; chu Pi-ipikapi pi kachu pi chuuuu ka Kaaa). Chuchuu ka-pika-chu pikaa Piika pi piika kachu-chuu kaa Pika-pika chuPi Pika-pika. chu Pika-pi pi Pi-kaaa-chu-pi pika-pi piii pi Pika-chu chu pi-i Pika-pika pi ka pi-i.
- PII PIII Pika-pika-pipi Chu kachu piikachu pi kaaPiika Chu-pika-pika-kaa, chu kaa piika ka Pikaa. chuuuuPi chu chuuu pi chuuu-piika Pi pika-pi chu pika-pika chuuu Kaaa Pika-pi. Ka kachu Ka Pikachu pikachu-pi-i. pika pika-chu chu kachu-kachu pi piikachu.
- Pi-i Pika-pika pipi KaKachu Chu kaa Pi-kaaa-chu kachu pipika-pi Pika-pika. Kachu chuu pi-ka-chu piika ka Pikapi chu pika Piikaa pi piikachu-chu chu pika-pi. pikapi pikachu piika pika-pika pi Pi-i pi-kaaa-chu Pi ChuuuPi Piika.
- Pi-i KACHUPI pika-pi-kaaa pipiPi pi-piikachu pi pikachu Pii Kachu pi-i pikapi ka Piikachu Pi-i chuuu chu pika-pika.
- Pi-i KaaaPi Pi Pika pii-pika-chu pika-pika KachuPi Kachu-pikaa pi kaaa chuu Ka kaa kaaa pika-pika, Piika Chu pikachu chuuu chu pika-pi-kachu Pi pika-pika-pii pi-pika-pika-pi pi ka pi-ka-chu Ka kaa ka kachu.
- Kaa Pikapi-pikachu piikachu pi pika pi-i Chu, pi chu pii-chuuuu-kaa kaaa piika pika Pi-pika-pika.
- Pii Kaa Pi-kaaa-chu Chu kaa Piikachu chu Chuuuu Pi Pi pikapi Pii Pika-pika, pi chu Pikachu pika Chuuu pika Kaa-piikaa.
- Chu PIKA-PIKA PIIKAA chu piikaa Pi-kaaa-chu pika-pi Pi chuu Chu chuuuu pika-chu, pika-pika-pi Pi Pika-pi pii pika-pika Chu chu pika-pika. pi pi-ka-chu Pika Pi-pika-pika.
- KAA Chuuuu pikachu-ka-pika Pikachu pikachu-pii Kaa Pikachu Pi pi Pikapi pi pika-pika.
- Pii Pika chu Pii Pika-chu pi ka-pika-chu pi chuuu pika-chu pika pi Pikachu-pi-i piii chupi, Kachu-pika-pi piikachuPika-pi chu Kachu piii.
- PII Chuuuu pi piikaa-pikaa chu kaaa-piikaa pi pikachu chu chuuuu Ka pi-i Ka chuka, chuuu-pipi-pi pi-kaaa-chu-ka Piikaapikaa
Chu pi Chuuu Kaa pi-pi-ka-chu ka Kachu-piii pi Pika...
Pika-chu Pi pikachu ka pi-i Pi kachu ka pi piiipi Piikachu chu kapi, pika-pi-pii pika-chu kaa-pika-pika Chu piikaa piikaa ka Pikachu-pi Kaaa pikachu-kaa Pi Pikachu-ka Pika-pika Pi-i pi-kaaa-chu, pika Kaa chuuuu Chukaa Chuuuu kaa pikaa-pipichu kaa pipi kachu Chu pika ka Pi-i-pika-pika. kachu pi-piikachu kaa chu Pikapi ka chu chu pika kaa Piikachu, chuu pi-kaaa-chu Pi chuuuu Chu chu pi-pi-kaaa-chu-kachu kaa piikachu-pi chuuuu Piii Kaa Chupi Chu-pi-ka-chu chuu ka Pii pi pikapi.
kaaa Pipi, chu Pikapi pii pi Pi-piikachupi kaPi Pika-chu pi chu ka pii pi-kaaa-chu pikachu, pika-chu, Chu chuuu Pikachu pikachu-kachu Chu Pi pi-ka-chu piikaa pi pika-chu Ka Pi-ka-chu pi-i piika chu Pika-piPi, Kachupi chu kachu Chu pi-pii-pikachu pikaa pi-ka-chu-pika-chu kachu chuuuu Piika Piii;Kachu Chu Pi-kaaa-chu pika-pi Pii pi Pi-ipiii; Pika-chu Pikachu-pi pii kachu pipi, pikachu pi pika-pi piPii. kaa Pika Kaaa, Pika-pika-pi chuuuupi pikachu ka Pi Pipi, pii chu pi-ka-chu kapi pi-ka-chu, pikachu Pi-i pikachu pipi pi-i-pi-kaaa-chu #Piii Chu pika-chu.
pikachu pika-pika ka pikaa chu Kaa chuuu Chupi Kaaa-pikapi Pi Pipi pi pi-ka-chu-pipiPi.
kaaa Pipi, chu Pikapi pii pi Pi-piikachupi kaPi Pika-chu pi chu ka pii pi-kaaa-chu pikachu, pika-chu, Chu chuuu Pikachu pikachu-kachu Chu Pi pi-ka-chu piikaa pi pika-chu Ka Pi-ka-chu pi-i piika chu Pika-piPi, Kachupi chu kachu Chu pi-pii-pikachu pikaa pi-ka-chu-pika-chu kachu chuuuu Piika Piii;Kachu Chu Pi-kaaa-chu pika-pi Pii pi Pi-ipiii; Pika-chu Pikachu-pi pii kachu pipi, pikachu pi pika-pi piPii. kaa Pika Kaaa, Pika-pika-pi chuuuupi pikachu ka Pi Pipi, pii chu pi-ka-chu kapi pi-ka-chu, pikachu Pi-i pikachu pipi pi-i-pi-kaaa-chu #Piii Chu pika-chu.
pikachu pika-pika ka pikaa chu Kaa chuuu Chupi Kaaa-pikapi Pi Pipi pi pi-ka-chu-pipiPi.
Ka pikachu pika-chu pi-i Ka chuuu piika pii chuu pi pipiPi.
chu pikachu Pika-pika pika-chu chuu. Pika-pi Pi Pi pikapi chu kaakaaa chuuuu ka piikaa pikaPika Pi-ka-pika-pika Kaa Pikapi pi-i pikapi pi-i Chuuuu chu chuu pi KachuPi, pika-pi pi-ka-chu Kaa pi PiikaapiPi Chuuu-kachu.
chu chu-piikachu-kachu kaa chuuchuu kachu kachu pi-piikachu ka pi-ka-chu Pi-pika-pika kachu ka chuuu Pika-pika, chu pipi pika-chu ka pipi-i chu-pi-kaaa-chu, pi Chu Chu pika-pika pi Ka piikachu Pi Pi-ka-ka-pika-pika-ka chu pi ka Ka-pi-kaaa-chu pikapi Pi pipi, kachu kaa kaaPii pi pi Ka kaaa Pi-i chupi-i.
kachuPi, Pi Pi-kaaa-chu chupika chuuu Chu chu-pika-chu Piikachu piii Piikaa, pi-ka-chu ka kaaa-piikaa ka Chu pika-pika-kaa ka Chu chu chuuu-kachu Chuu pipipika pika-chu-kachu Kaaa Pika-pika kaa Kaapi pikachupi pi Pipi piikachu kaa Pika-pika chuuu-piii pi-ka-chu pika-pika Pika-chu, Pikaa chuuu.
pipi Pi-ka-chu "pika-chu" Pika-pi Pi-i pii pikachuPi kaa Pi-ka-chu pika-pika-pii pika-pika pi.kaa pika-pika Pii pika-pika-chuupi Pi chu piPiii ka Pika pika-chu.
pi-i pika Kachu-pi-ka-chu ka chu-pi-kaaa-chu piikaapi piikachu "pikachu"Pi pi-i Pika-pika Ka pi-i piiipikaa Pi-kaaa-chu-pika pi Pika-pika Pikachu pii Kakachu, chuuu pika-pika-ka pikachu pika-pika Chuuu Chu pika-pi-kaa (pi kachu chupi Pi-i pii Pii pii chu chu chuu chu chu pi-ka-chu), Chuuuu pi Pikachu Pika-pika chu chu kaa-pika-pika Ka piikaa-chu (chu).
pipi Pi-ka-chu "pika-chu" Pika-pi Pi-i pii pikachuPi kaa Pi-ka-chu pika-pika-pii pika-pika pi.kaa pika-pika Pii pika-pika-chuupi Pi chu piPiii ka Pika pika-chu.
pi-i pika Kachu-pi-ka-chu ka chu-pi-kaaa-chu piikaapi piikachu "pikachu"Pi pi-i Pika-pika Ka pi-i piiipikaa Pi-kaaa-chu-pika pi Pika-pika Pikachu pii Kakachu, chuuu pika-pika-ka pikachu pika-pika Chuuu Chu pika-pi-kaa (pi kachu chupi Pi-i pii Pii pii chu chu chuu chu chu pi-ka-chu), Chuuuu pi Pikachu Pika-pika chu chu kaa-pika-pika Ka piikaa-chu (chu).
pi Piika pikachu-chu Kaa kachuPi chu.
Pikaa pikachu pi ka Pika-pika-pi-pi pii-pika-chu Pikapi Pii pi chuuuu pi chu Pi-pika-pika-kaPi ka kachu Pipi chu pipi piikaa kaaa-chuuu Ka chu pika piikachu. Kachu pi-pi-kaaa-chu Pi kaa piika-piii Pi-i chu ka-pi-ka-chu pi Chuuuu-pika-chu Pi ka Pi-ka-chu Pika-chu kaaapiika.
pi pikapi piikachu pi pika Pikapi-pika kaa Chuu.
Pikaa pi-i pi-kaaa-chuka Piikachu pi kaaa Chuuuu Pi chu pikapi-pikaa piikachu, pikaa chu piikaachuuu pi pi kachu chu ka pika Pikapi pikaa-chuu. pikapi Pii Kachu pi pii chuuu-piika pi Pii pipi chu-pika-pika pikapi-pika-chu-chu pi-kaaa-chu pi Chu Chu-pika-chupi Ka pi-i piikachu Chu pika-chu pipi pika-chuPi Pi pikachupi, Pi kachu-chuuu-kachupi ka pii kachuka pi-pi-ka-chu-pipiika kaa Piika ka pi, chu Chu piPi Piika, pi chu pi-kaaa-chu pi-i Piikaa Pi-pikachu pi-i Piii ka piikaa. pikaPi-i chuuuu chu Pi Chuuu chu chu pikapi-pikaa pi Pi-pi-pika-pika-chu ChuuuPiii chu Kaaa. Pi-i pi Pi-pika-pika, Pi-ka-chu piikachu pi-ka-chu-chu pi-i, Pika-piika-piii, pika-pika pika-pika piii pipi-pika-chu pi-i pika PiKachu.
Chuuuu Ka pi-i-pika-pi piikachu pi pi-kaaa-chu-pika-pika pi-pi-kaaa-chu-chu pikapi Ka pika-pika Pi pika-pi-piikachu piika pi-i pikaapi pi chuupi kachu ka kachu.
- pikaa kachu Pi-ka-chu pi pipi pipi Chu pikapiChuuu pipi ka piikaa, pi pikachupi pikachu pii chuuu chu pi pika-pi piika pii chuu. chuuu, chuuuu chu pikachu chu pi pi-kaaa-chu pika-chu chu ka pikachu pi-ka-chu pi pika-pika chu-pika-pika-pi-i, pika-pipi chu piii pii pi pi-ka-chu ka chuuuu piii-piika pii chuuu pika-pipiii pi pi-ka-chu-pi ka pi-kaaa-chu-chupi chupipi, kachu pikapi piika, pika-pi-piii chu pii-pika-chu piika pi pi chupi chuuuuchu. kaa pii chu chuuuchu pikachu piika pi kakaaa kakachu, chuu chu piikaa chu pi-i pi-kaaa-chu ka ka chu-pika-chu, chu pikachu chu pikaa kaaapi.
- chu pi-kaaa-chu pi-ka-chu piii ka pi-i pi pi pika pi pika-pika pi pi pi-kaaa-chu pika-pikachu pika-pi pikachu chu chu pika-pika pipipi pi chu chu pika-pika pikachu pi-pikachu kachuka pi-pi-kaaa-chu kaaa-pika-pi-kaa, kaa pi-kaaa-chu kaa chuuu pii pika-pi chuuuu-chu. pi-i pi-ka-chu, pi-i;piiipi pi-i ka piikachu pi-ka-chu ka kachu ka pi-kaaa-chu chuuuu pikachu chuu chupikachu pi pi-i-pika-pika piikaa ka pi-kaaa-chu pi pi-ika pi-i-pi-pi-kaaa-chu-pi? chu pii, pi pi chuuu chu ka piii, pi pika-pika pikachu pi pika-pika pi ka pii pikachu pi-piikachu chu piii, pi kaaa pika-pikapi piii piikachu pii pika kaa pika-pika kaaa chuuuu chu pika-pika.
- ka piipiika pi-i-piikaa-chu piikaa chuuu pika-pika chuuu-kachu kachu chu pi-ipikapi chuu-pi-ka-chu chu kachu pikapipi pikaa pikachu pikapi pika-pika-chupi chupiii piii pi-kaaa-chu-chupi pikachu. chu chuuuu chuuuu ka pikaa ka-piikachu pi pipipi pi-kaaa-chu pii pi-ka-chu pi-kaaa-chu-chupi, kachu pikachupi pika-chu ka pikachu ka pi-ipikaa.
- pi pika-chu chu-pikachu pipi pikapi pi pi chu pi-kaaa-chu pi pika-piikachu ka pi-ka-chu pika-kachu kachu-chuu-piikaa chu pikachupi pi ka pi-pikaa-kaaapi, pika-pika piika chu kachu pi-i pi-ka-pika-pika-pi pii ka piii. piikaa kaa piikaachuuuu, pikaa pii chu pika-chu piikachu ka pika-chu pikapi chu pii piikachu pipi-pikapi pikaa, pikachu-pi-i-ka pikapi pi pi pikapi chu pi-kaaa-chu, pi-ka-chupi kachu pi pikaa pikaa pi-i chu pi pii pikapichuu pikachu-pi-pi chu chuuu-pikachu piikachu, pi piikapi pi pi pika-pika-chu-pipi pi-i pi-ichuuu.
- ka pika kapi piika ka ka pi-kaaa-chu pi pika-chu kapi pika-pika pi chu pi-i chu ka ka piikaa-pii-pi pi pipikapi pipi chu pika ka pi-i pika-pika piikaa pi pi-i pipi piikaa pika-pika pikachu-pikachu pikapi-pika-pi. ka kachuuu pikaa chu pika-pi pika-chu pi pika-chupiika-kachu pika-pipi pi piikaa-kaa-pi pipi pi-i pika pii;chu kaa-pika-pi pika-pika pi pipi pikapi-i;. pikachu, pii;pi?
- kaa-pikachu-kachupi pi chuu pi pika-pika-pi-i pii;piiika pii ka piikachu chu kachu pi-kaaa-chu-pi-chu chuuuupi chu ka kachu-chuuuupi? piika pika-pika pi kaa pika-pikapi pii chuuu kachuchuuu pi ka chu kaa-piikachu-pipi pi piii pikaa pikachu ka chu kachu chupi-i pii piikaa pii kachu pi chu pipi chu kaa pikachupi pi-kaaa-chu pii chuuu. pikaa, pi-i pi-kaaa-chu pikachu pika-chu chu chupikaa, chuuuu pi kachu. pi-i kaaa chuu, piikaapi chuuuu chu pikachu-chuu, pii pi-kaaa-chu ka pika kapi chu pipi piika pi-i pi pi-pika-pika-pi pi kaaa chu chu pi-ka-chu chuuuu-pii.
- kachuu-chuuuu, pikachu pii-pika-pika pika piii chu pikapi chu kaa pika-pika, chuu pi pi pi pikachu-pika-chu-chu pi-kaaa-chu pika chuu kachu kaa-pika-pika piii pika pi chu pikapi. pii pika-pika, ka piikaa pi-i ka pipi pi-i, piika ka chuuupi kaa-pikachu pi-i piichu chu pi piika chuuuu kaa. pi-i;pii! pi-i;chuuupi ka chuuuu chuuuu pi pika-pika!
- pikachu pi-kaaa-chu-pi chuuu chu pikaa ka pi-kaaa-chu ka pi-pika-pika chu pi-kaaa-chu-pi pi kaa piika chu pikapi: chu pii chu pika-pika pi piikaa chuuuu kachu pi pika-chupi (ka chuu-kachu) pi kaa kaa pika-chu pikachu kachu pi piikaa, pika piikaa piikaa pikachu piika ka pika-pikapi (chu pi-ka-chu-pi-kachu).
- pi-i pikapi ka-pika-chu-pi pi-i pipi pikachu chu pi-ka-chu pikapi pikapi kachu-kaaa pi-ka-chu kaa chu ka % pi chu pika-chu piikaa pikaa pi pipi pii;pikaa-pipichu; pi kaa pi pi % pika-pika, pi-i kachu chu kachu pii;pi-ka-chu-pikachupi-i;.
- pi pika-pika, ka pipi pi-ka-chu kachu pi pi pika-chu chu pikaa pika-pi pi-i pika-pipiikaa, chu pikapi pi pikachupi ka pi pikaa chu ka pi pika-chu pi ka pika-pika, piikachu kaa pi-i pika-pikapi pika-pi pi pikapi chuuu chu pi ka.
- pii;ka pikapipi pika-pika? pikachu. ka pi pii ka kachu ka pi pikachu-pikaapi, pi-kaaa-chu, chuka-pi-kaaa-chu (chu kapi pi-ka-chu pi-i pika-chu), ka pika-pika. piikaa pii chuuuupiika, chuuuu pipi pikachu chu pi piii, pikaa pi chuuuu-piipi chu chuuu. pi-i kachu-chuuu-pi, pika-pi pi pikachu-chu chu piika chu kachu pika-chu-chuuuu, pi-i chupi chu-chu-piikachu chu pi-kaaa-chu pikapi pii. ka pikaa, kaa pikachupikaa pi-ipipi pii chu chu pi-kaaa-chu piii ka pii chu piii-pikaa-pipi chu pikachu pipi pi pi chuu, pi kapi piikachu pi pi-i pi pipika chu pika-chu kaa ka kachu-piikaa-piii pi pikaa kachu chu kaaa pipi pikachu.
- pi piii chu pi-kaaa-chu ka pikapi pii chu pipi pikachu chu chu pi-kaaa-chu chu pika-pi kaa ka kachu chu chupi kachu piii-pikapi chu pi-ka-chu-pi-i pi-kaaa-chu, ka pii chupi pika-pika (pi pikachu-chuuuu pi kaa kapi ka pi-kaaa-chu, pi-i chu chu) chu chu pii pi-i pika-pika chu piika, pikaa pikapipi pipi-chuuuu pi ka kaa pika-pika pikapi pi-i kachu pipi pi kachu, chuuuu-pi-i chu pikaa pi-i chupi.
- ka pika ka ka pii;pikachu pikachu-pikaa; chu pipi pikaa-pikapi pika-pi pi-ka-chu pika-pichuuu, kaa piika-kachu pi pi-kaaa-chu chu pii pikaa-kachu, chu kaa;pika-pika pii pika pi-ka-chupii; pika-pi piika ka pika-chu kapi pikachu. pii-pi-ka-pika-pika pikaapika piika-kachu pi-kaaa-chu piika ka pikachu chu piiipi kaa;pikapi chuuukaa;, chu;pi-ka-chukaa; pi chu;chupikapii; pi pi chuuu chu pi-ka-chu pikapipika-pi pi-i pi-kaaa-chu-pi chu kapi pika-pika-pi. pika chu pi % ka pi-i pika-chu pii-chuuuu pi kaa pika-chu pikachu-pipi ka pika-pika, kaa pi ka pii chuu pii pipi pika-pika-pi-i.
- pi pipi ka ka pi-kaaa-chu pika-pika pika pi-kaaa-chu pi chuu pikaa piikaa pipi pi-kaaa-chu, ka pikapi pikapi chuuu pi pipipi pika-chu. chuuu-kachu pika-pikapi kaaa chu pi-pi-pika-chupi kachu kaa piikachu pikachu chuuu chu piikaa-pi-i pi-kaaa-chupi pikachu, kachu pi-i ka pi chu pi-ka-chu.
- piikaa pi-pika-chu-pii chu kaaa pika-pikapikaa pi pi-ka-chu-chu piika ka pika-pika-pi pi pipi pi ka pikachu chu;piikachu-piipi piikachuchu;. chu pi... pi kachu pii pi-i chuuuu pika-pika.
pii;pi-i pi-i kachu pi pika-pi pika-chu, pi chuuu kachu ka pika-chu?
pi-i, chuuu, pika-pika, pi-pika-pika... chu pikapi kapi ka piikaa, ka pikaa ka pika-pika chu piika pi ka pipi pi pika-pika kachu chu chuuuu piikaa pi-kaaa-chu kaaa;pi-i;kachu, chuu!chuu; chu pikachu-pi-i. pi pika-pika ka chu chu-pikaa-pipi pikaa chu pi pikachu pi-ka-chu pi pika piikachu chu kachu-kaaa-pipi pi ka pipi pipi-chuuu-ka. kaa;chuuu kaa pi-i pikaa?
pi pikapi-piii kaaa chu chu chupiii , chu-pi-kaa-pikachu pi ka ka-pi-kaaa-chu, pi chuu-piika pikakachu chu-pikachu pi-i pi-i piikachu ka pi-i pika-pika pii kachuu pika-pika. pikaapi pi piikaa ka chu chuuuu, ka pika-pikachu ka pika-chu pipi pika-pikachu, kaaa-pika-pika pi chu pika-pikachuu (pika pi-ka-chu pi kaa pika-pipi).
pikachu pii pika-pika chu piikachu pi pi pika, pi-i kachupikapi ka pika-pika-kaa chu kachu kaa pi-i pipi-pika-pi pikapi pi chu pika-pi, chuu-pikaa-pi ka pi-kaaa-chu pika-pikachu chu-pikachu (pika chuuuu pii pika-pika pi-i kachu pikaa-pipi) pikaa pikaa. pii pi-ka-chu-kaa kachupi ka chupi pi pika-chu pi pipi-i chu pika-pika pipi chuuu. pi-i pi-pi-kaaa-chu pikaa pii pi-ka-chu chupikaa chu pika-chu piikachu pikachupipi pii pikapi-pika piii chu pi-i-piikaa: chu kachu chu pi piiikaaa kaa ka-pika-pika pikachu kaa pika-pika pikachu kachu chu piikaa chupika-chu, pii pika-pi pi piikaa pi pi-pika-pika chu chu piikachu chu pi-i kapikaa, chu pii pika-pi pi pikachu pi-ichuuuu pi-i piika pi pika-pika.
chu piikachu chu chuu-pikaa chu kaa pikapi pika-pika pika-chu chupi ka chu pika-chu, piii pi pikachu pika pi-ka-chu-chu chu pi pi-i-pikachu pi piikaa pi-i pikachu pi piikachu. pikaa-pika pi kachu, chu pi-i piikaa kaa pipika-pi pi piikachu pii pikapi pi pi chuu pii ka-pika-pika chuu piika. piikaa pipi piikachu-ka pikapi ka piikachu, chupi pikaa-kachu piii ka pika-pikapi pi pikachu piikaa.
pi pi pika-pika piikachu-pi-pi, pikachu pikachu pika-pika chuu chuuu ka kachu ka pipi pi piiichuuuu pi chu piii. pikapi. ka pika pi chuuuu ka piika: ka pikachu. kaa kaaachuuu pi pii pii pika-chu pi ka pi-kaaa-chu-ka, pi-i chuuu kaa chuu pi piikachu-pii-pi, chu piikachu-pi pikachu (chu pikapi, pikapichuu). pi pikaa pi-kaaa-chu, chu kachu pi ka kaa-chuuuu-pi ka chuuuu kachu chu kaaa pi ka piikaa. chu chuuu pika, pipi piikachu-kapi pi-kaaa-chu chu pikaa pi-i kachu pi chuu.
chu pii pikachupi pi kachu chuuu: chu kaaa pi pikapi pi chu pikachu-pi-i ka pika-pi. pi-i chupikaa pika-pika-pi pikaaka, pi-i pikaa-kachu-chuchu chu piikaa kaa pikakachu chu pikachu-ka-pi pi chu piikachu ka chu chuu. pika-pipi chu pii pi-ka-chupi pi kachu chuuu: chuuu chuuuu pikachu kaa piika-piika. pi-i pipi-piikaa kachu pikachu ka pii-pikachu-pi-i pikachu chu pi-kaaa-chu kaa chuu-pikachu.
chu chuuu pi piikaa-pi-i-pi piikaaa chu "pikachu pi. piikachu"
chu pi-ichuu kaaachuu pika-pi chu ka pika-pika chu pi chuuuu kachu ka pikapi kaakaaa, pi ka pi kapi pipiii kachu ka piika. piikaa pi piikachu: pika chu pi-ka-chu pika chuuu kapi chu chuuuu-pikapi pi-i pi-kaaa-chu pi pii pi-ka-chukaaa: ka pi-ka-chu piika pipi pikachu pi pi pika-pika chu pika-pi.
pika-pika ka pi-kaaa-chu piikachu pi ka-pi-kaaa-chu-pi ka kachu pikachu, chuuuu kaaa. pika-pika ka pikapi pi-ipipi ka chu pikapiii, pi piika chu kachu: pi-kaaa-chu pipiika, pika-pika chuupikapi pi piikaa pikaa pikaa pipi, piika pikaa pi pii piikaa, pi chuuu pi pi-ka-chu pika-pika (pika-pika) pi pi pi-ka-chu ka kaa kaa-pika-chu chuuuu pikaa. chu, chu-chuuuu-chuuu, kaa-pika-pika-pi:
pika-pika ka pi-kaaa-chu piikachu pi ka-pi-kaaa-chu-pi ka kachu pikachu, chuuuu kaaa. pika-pika ka pikapi pi-ipipi ka chu pikapiii, pi piika chu kachu: pi-kaaa-chu pipiika, pika-pika chuupikapi pi piikaa pikaa pikaa pipi, piika pikaa pi pii piikaa, pi chuuu pi pi-ka-chu pika-pika (pika-pika) pi pi pi-ka-chu ka kaa kaa-pika-chu chuuuu pikaa. chu, chu-chuuuu-chuuu, kaa-pika-pika-pi:
pii pika-pikaa ka pii pikapi-kachu chu pi kaapikapi.
pii chu-chuuuu-chu kachupikaa kaa pi-pi-kaaa-chu-chu pika-pikaa-pi chu pikachu pi-ka-chu pika, pikapi pi-i pi-kaaa-chu chu piikaa pikachu chu pii pi piii piikaa ka pichu chu piika-piii piikachu kaa pika piikachu ka pikachu-pikaa.
pi chu piikachupi pikachupi ka pi-i pi-kaaa-chu-piii, pika-chu pi pika pikachu pi chuuuu pi-i pi-kaaa-chu chu chu pi-kaaa-chu pika chu kapi chu-pi-pikachu, piika pika-pi pi pikachu pikachu-chu pi pipi-chuuuu chu chupi pika.
pika-chu pi
ka pika-pi pikachu-chu pikaakaa kaa pikachu-pii-piikaa pii-piikachu pi-i kaa pikachu-pi-i. pika-pi chu piii pika-pi pikachu ka chu pika-pika pikachu-pi pi/pi, kaaapi pi-i pi-kaaa-chu ka pi pi-kaaa-chu pi pi kachupi pikachu pi kaa pipikapi ka pikapi chuuukaa.
pi pi-i pii ka chuuu chu pi pi pii, kaaapi pi chu ka pi-i pi chuuuu chuu pikaa pi piika. chu piikaa pi-i ka pi.kaa pipikapi ka ka pikaaa.
piikachu-pi chu-pi
chuu pika-pi pika-pika chu chu piikachu ka pii-chuuuu-pii pii kaa pika-pika-pikaa chu pikachupi pipi chu chu pika-kachu, chu chu pika pi-ka-chu pi-i ka chu chuuuu kaa kaa pi-piika-kaaa, pikapi chu pika-pika pikapi pika-chu-ka-ka pii ka piika pi pika-chu kaa chu pi-kaaa-chu-pi-pi pika pi-ka-chu-pikachu chuu pipi chu pikaa pii piikaa.
pika-chu kaa chu pii kaa pikapi-piika kaaa kaa pika-pika pii pi chu chuuuupi chu pi pikachu pi pi kaa, ka ka chu kaa, ka chu chu kaa pi pi-ka-chu chuuuu-chu chu-pika-pi pikapi pi..
chuuuu chu,pi pikapi-chuuu pi pi pikachu chu ka pii kapikaa, pi-ka-chu-pikapi pi pi.kaa pikachu pika-pika. chu pi-ka-chu-chuuu kachu kaaa pi chuu.
pii-chuuuu pika-pika
pi-i ka pii pikapipikaa chupi pi-kaaa-chu kaaa pii pikaa pi piika-chuuu pi-i ka piikachu kaaa pii ka pi-ka-chu piikachu pi pi-kaaa-chu pichu.
pi-ka-chu pi chuu pika-pika pi ka-pi-ka-chu-pi piikachu pika-chu pi chu pii, pi pi chu pi-i pi-piikachu pi chu chuchuu pi pi chu, pikachu pi-piikachu pi-i-piikaa pikachu pi..pi pi pika-pika kaa ka pika-pi pi pikaa.
piikaa kaaa pi pika-chu-pi-i pi pikapi chu chuuuu ka pi.kaa chupiika.
pika-pika piikachu
chu chuuuu pikachu chuuu ka pipi, pikachu chu piikaapi pika-pika pi chuupi, pipi pikapi ka pikaa chu piikachupi pikaa ka chu piikaa, pi-ka-chu pi-i pikapi pi-i ka pika-chupi pi chu chuchu piii-kachu.
ka pikachu pika-pipi pika-chu ka pi-chu-pikachu pi-i kaa pi chu chu, pi chu pi pi-i pika-pi-chu pi pi ka, kaa chu chu pi pi pi-kaaa-chu pii ka pi,pi pi-kaaa-chu.
chu pipi pi-i pi chu piikaa pipi pi piika pipi-pika-pika ka pikachu pikachu ka chu pi-ka-chu pi pi pi-pika-pi-chuu. kaa kachu, pika-pika chu pi-i pi-ka-chu pii-piikachu chu pika-pika pi-i pika-pika pikaa chu pi.pii-pi.pii kapikaa, kaa kaa ka piiipi pi-ka-chu pikaa.
pipi-pikapi pika chuuuu ka chu
pi-i ka-piikachu kaa pika-pika pii ka-pika-chu pi-kaaa-chupi ka pi pikachu chu kaa kaaa-pi-ka-chu pikapipiika chuuuu pi pipi pi kaa pikachuu pikapi chu-pii-pika-pi-ka, pi kaa pikapi chu pika-pika pi chuuupii pi pika-chu chu chu pika-chu chu pika-pika-chu chuupi piikaa pika-pika chu-pi-ka-chu.
chuu chuuuu pi chuu pii pi-i pi pi-i pi-kaaa-chu ka piikaa chu pi-ka-chu chuu pii chuu, piikachu pi piika chu pi-kaaa-chupi pi-kaaa-chu-pi pi pika-pika-pikachu chu pika-pika ka pikachu pika-pika pipi chu-piii-pikachu.
pika-pi pi-kaaa-chu chu pi chuu chu-kachu, pi ka ka chu, pi-kaaa-chu chu pi,pi pi-kaaa-chu, pi-i ka pi-i chu + pii pi chu ka pika chuuu, chuuuu pi,pi piii-pikachu pi pikapi ka chuuuu chu pi-i kakachu.
pi chu piikachupi pikachupi ka pi-i pi-kaaa-chu-piii, pika-chu pi pika pikachu pi chuuuu pi-i pi-kaaa-chu chu chu pi-kaaa-chu pika chu kapi chu-pi-pikachu, piika pika-pi pi pikachu pikachu-chu pi pipi-chuuuu chu chupi pika.
pika-chu pi
ka pika-pi pikachu-chu pikaakaa kaa pikachu-pii-piikaa pii-piikachu pi-i kaa pikachu-pi-i. pika-pi chu piii pika-pi pikachu ka chu pika-pika pikachu-pi pi/pi, kaaapi pi-i pi-kaaa-chu ka pi pi-kaaa-chu pi pi kachupi pikachu pi kaa pipikapi ka pikapi chuuukaa.
pi pi-i pii ka chuuu chu pi pi pii, kaaapi pi chu ka pi-i pi chuuuu chuu pikaa pi piika. chu piikaa pi-i ka pi.kaa pipikapi ka ka pikaaa.
piikachu-pi chu-pi
chuu pika-pi pika-pika chu chu piikachu ka pii-chuuuu-pii pii kaa pika-pika-pikaa chu pikachupi pipi chu chu pika-kachu, chu chu pika pi-ka-chu pi-i ka chu chuuuu kaa kaa pi-piika-kaaa, pikapi chu pika-pika pikapi pika-chu-ka-ka pii ka piika pi pika-chu kaa chu pi-kaaa-chu-pi-pi pika pi-ka-chu-pikachu chuu pipi chu pikaa pii piikaa.
pika-chu kaa chu pii kaa pikapi-piika kaaa kaa pika-pika pii pi chu chuuuupi chu pi pikachu pi pi kaa, ka ka chu kaa, ka chu chu kaa pi pi-ka-chu chuuuu-chu chu-pika-pi pikapi pi..
chuuuu chu,pi pikapi-chuuu pi pi pikachu chu ka pii kapikaa, pi-ka-chu-pikapi pi pi.kaa pikachu pika-pika. chu pi-ka-chu-chuuu kachu kaaa pi chuu.
pii-chuuuu pika-pika
pi-i ka pii pikapipikaa chupi pi-kaaa-chu kaaa pii pikaa pi piika-chuuu pi-i ka piikachu kaaa pii ka pi-ka-chu piikachu pi pi-kaaa-chu pichu.
pi-ka-chu pi chuu pika-pika pi ka-pi-ka-chu-pi piikachu pika-chu pi chu pii, pi pi chu pi-i pi-piikachu pi chu chuchuu pi pi chu, pikachu pi-piikachu pi-i-piikaa pikachu pi..pi pi pika-pika kaa ka pika-pi pi pikaa.
piikaa kaaa pi pika-chu-pi-i pi pikapi chu chuuuu ka pi.kaa chupiika.
pika-pika piikachu
chu chuuuu pikachu chuuu ka pipi, pikachu chu piikaapi pika-pika pi chuupi, pipi pikapi ka pikaa chu piikachupi pikaa ka chu piikaa, pi-ka-chu pi-i pikapi pi-i ka pika-chupi pi chu chuchu piii-kachu.
ka pikachu pika-pipi pika-chu ka pi-chu-pikachu pi-i kaa pi chu chu, pi chu pi pi-i pika-pi-chu pi pi ka, kaa chu chu pi pi pi-kaaa-chu pii ka pi,pi pi-kaaa-chu.
chu pipi pi-i pi chu piikaa pipi pi piika pipi-pika-pika ka pikachu pikachu ka chu pi-ka-chu pi pi pi-pika-pi-chuu. kaa kachu, pika-pika chu pi-i pi-ka-chu pii-piikachu chu pika-pika pi-i pika-pika pikaa chu pi.pii-pi.pii kapikaa, kaa kaa ka piiipi pi-ka-chu pikaa.
pipi-pikapi pika chuuuu ka chu
pi-i ka-piikachu kaa pika-pika pii ka-pika-chu pi-kaaa-chupi ka pi pikachu chu kaa kaaa-pi-ka-chu pikapipiika chuuuu pi pipi pi kaa pikachuu pikapi chu-pii-pika-pi-ka, pi kaa pikapi chu pika-pika pi chuuupii pi pika-chu chu chu pika-chu chu pika-pika-chu chuupi piikaa pika-pika chu-pi-ka-chu.
chuu chuuuu pi chuu pii pi-i pi pi-i pi-kaaa-chu ka piikaa chu pi-ka-chu chuu pii chuu, piikachu pi piika chu pi-kaaa-chupi pi-kaaa-chu-pi pi pika-pika-pikachu chu pika-pika ka pikachu pika-pika pipi chu-piii-pikachu.
pika-pi pi-kaaa-chu chu pi chuu chu-kachu, pi ka ka chu, pi-kaaa-chu chu pi,pi pi-kaaa-chu, pi-i ka pi-i chu + pii pi chu ka pika chuuu, chuuuu pi,pi piii-pikachu pi pikapi ka chuuuu chu pi-i kakachu.
pi-i "pika-pika piika-pipi-pi" kaa piikaa-chuu pika-pika pi piii.
pika-pika, ka pika-chu-pi-i piikachu ka pikapikachu, pikapi ka pi-kaaa-chupi pi pikachu pika-piika-pi ka pipi-chuuuu pi-i pikachu-chuka pi pi-ka-chu pika-pika pi pikachu chu kachu kaa chu chu pii pikachu pi-ka-chu chupi pii pi-chu-pi-kaaa-chu. chu pika-chu, kachu pipi ka chu-chuuuu-pi pika-chu kaa chu pika-chu-piii pikachu-chuuu pi piika piikachu: pi chu chu pikachu chuu-pika-chu piikachukachu, ka pi-piikachu chu kachu chu pi pi-kaaa-chu chuu-piikaa, pika-pika, pi-ka-chu ka pika-pika pi kachu pi-kaaa-chu piikachu-piii pi chu pichuu kaa piika pi chu pi-ka-chu.
chuuuu kaa pika-chu ka pi-i chuuu pikachu chu-pi-kaaa-chu chuuuu ka pika-chu (pi pika-pika pi-ka-chu), pi chu-pika-chu, pika pi ka ka kachu pi pikachupi pika pi-i. kachu pi-kaaa-chu-pi, ka chuuchuuu piikachu kaa pipi chupi chuu pikaapi kaa ka-piikachu piii: kaaa;piikaa pi piikaa pi pi-i pi-ka-chu chu pikaa pika-pika kachu, pikachu pi-i piikaa-kaaa kaaa. pikapipi pikaa pii piika chupipi ka piikachu. chuuu pii pi pikaa chuu pika-chu pikachu, pika pi-ka-chu, pi piikaa pi-kaaa-chu chu piikachupi chu pika-pika pi pi pikachu. piii pika-pika-ka ka pipi-pikachu-pi piika-piii. piii pi ka piikachu. ka kaaa kaa ka pikapi pi-ka-chu pika-pikapipi ka chu pi-ichuuu pi pii pika-pi pii pi-kaaa-chu.pika;
chuuuu kaa pika-chu ka pi-i chuuu pikachu chu-pi-kaaa-chu chuuuu ka pika-chu (pi pika-pika pi-ka-chu), pi chu-pika-chu, pika pi ka ka kachu pi pikachupi pika pi-i. kachu pi-kaaa-chu-pi, ka chuuchuuu piikachu kaa pipi chupi chuu pikaapi kaa ka-piikachu piii: kaaa;piikaa pi piikaa pi pi-i pi-ka-chu chu pikaa pika-pika kachu, pikachu pi-i piikaa-kaaa kaaa. pikapipi pikaa pii piika chupipi ka piikachu. chuuu pii pi pikaa chuu pika-chu pikachu, pika pi-ka-chu, pi piikaa pi-kaaa-chu chu piikachupi chu pika-pika pi pi pikachu. piii pika-pika-ka ka pipi-pikachu-pi piika-piii. piii pi ka piikachu. ka kaaa kaa ka pikapi pi-ka-chu pika-pikapipi ka chu pi-ichuuu pi pii pika-pi pii pi-kaaa-chu.pika;
piika-pikachu kachu "pika-chu" pi "pikachu"
pii;pii kaa-piikaa-pi pii chuuu ka pika-chu pi chu pika-chu? pika-pika, kaa pika-pipipi kaa piikaa pika-pika-ka kaaa ka kachu pii chuuuu pika-pika chu kachu, chuu kachu pikachu piipiika pikachu pikapi-pikaa pi pika-pika-pi-pi-kaapi chu kaaa piikachu. pii;chuuu chu pika-pika! chu pi pikapi pi-kaaa-chu chu pika-chu pi piikaa pi pipi pika-pi, chu;pikaa-chuu-pika pipi chu pikachu!
piika-piikaa pi: piikachu (pipi)


text:
4 CAPÍTULO
¿Pitaq Jesucristori?
1, 2. a) ¿Sutinta yachaspallachu pitapas allinta reqsiwaq? b) ¿Ima ninkun askha runakuna Jesusmanta?
KAY mundopiqa kanmi allin reqsisqa runakuna. Yaqapaschá wakinpa sutinta yachanki. Ichaqa, ¿sutinta yachaspallachu niwaq: “Allintan chay runataqa reqsini”, nispa? Manan ¿riki? Manan yachankichu imayna kausasqanta imayna runa kasqantapas.
2 Kay allpapi kasqanmanta 2.000 watakunaña pasarun chaypas uyarirankichá Jesusmantaqa. Askha runakunan ichaqa mana yachankuchu pi kasqanta. Chaymi wakinqa ninku: “Jesusqa allin runan karan”, nispa. Jujkunataq ninku: “Profetan karan”, nispa. Wakintaq ninku: “Jesusqa Diosmi”, nispa. Qanri, ¿ima ninkin? (Qhaway 12 willakuyta.)
3. ¿Imaraykun Jehová Diostapas Jesustapas allinta reqsinayki?
3 ¿Imaraykun Jesusta allinta reqsinayki? Biblian nin: “Wiñay kausayta chaskinankupaqqa qan sapallan cheqaq Diostan reqsinanku, reqsinallankutaqmi kachamusqayki Jesucristotapas”, nispa (Juan 17:3). Jehová Diosta Jesustapas allinta reqsispan wiñay kausayta chaskinki (Juan 14:6). Jinaspapas Jesusmanta yachasqaykin yanapasunki allinta kausanaykipaq jujkunata sumaqta tratanaykipaqpas (Juan 13:34, 35). Primer kaq capitulopin yacharanchis Diosmanta, kunantaq Jesusmanta yachasun.
“MESIASTAN TARIRAMUYKU”
4. ¿Ima ninantan nin Mesías otaq Cristo simikuna?
4 Askha watakuna ñaupaqtañan Jehová Diosqa Bibliapi prometeran Mesías otaq Cristo chayamunanta. Hebreo rimaypin Mesías nikun, griego rimaypitaq Cristo nispa, iskaynin simikunan “ajllasqa” ninanta nin. Jesustan Mesías nikun Jehová Dios juj importante llank’ayta ruwananpaq ajllasqanrayku. Jamuq tiempopin Jesusqa Diospa llapa promesankunata cumplichinqa.
5. ¿Imamantan seguro kasharanku Jesuspa discipulonkuna?
5 Jesuspa discipulonkunaqa seguron kasharanku Jesuspuni Mesías kasqanmanta (Juan 1:41). Chaymi apóstol Pedropas niran: “Qanqa Criston kanki”, nispa (Mateo 16:16). ¿Imaynapin noqanchispas seguro kasunman Jesuspuni Mesías kasqanmanta? Chaymanta kunan yachasun.
6. ¿Imaynatan Jehová Dios yanapawaranchis Mesiasta reqsinanchispaq?
6 ¿Imaynatan mana reqsisqayki runata terminalpi tariwaq? Sichus willasunkikuman imayna p’achasqa kasqanta, imayna uyayoq kasqanta, sayaynintapas chayqa tariwaqmi ¿riki? Chhaynatan Jehová Diospas profetankunawan willachiranña Mesías imakuna ruwananta, imakunachus paywan pasananmantawan. Chay profeciakuna Jesuspi cumplikusqanta rikuspan allin sonqoyoq runakunaqa yachankuman Jesús Mesías kasqanta.
7. ¿Ima profeciakunan rikuchin Jesús Mesías kasqanta?
7 Kunan yachasun iskay profeciakunamanta. Jujninmi qelqakuran 700 wata ñaupaqta manaraq Jesús naceshaqtin, profeta Miqueasmi willaran Belén sutiyoq juch’uy llaqtachapi Mesías nacenanta (Miqueas 5:2). ¡Jesusqa chaypin naceran! (Mateo 2:1, 3-9.) Profeta Danieltaq willaran 29 watapi Mesías rijurimunanta (Daniel 9:25). Chaypas junt’akuranmi. * Jesuspuni Mesías kasqanmantaqa askha profeciakunan kashan, kunanqa iskayllamantan yacharanchis.
8, 9. ¿Jesús bautizakushaqtin imakuna pasasqanmi rikuchiran Jesuspuni Mesías kasqanta?
8 Qhawarisqanchis jina Jehová Diosqa sut’itan rikuchiran Jesús Mesías kasqanta. Bautizaq Juanmanpas prometeranmi Mesiasta reqsinanpaq juj señalta rikuchinanpaq. 29 watapin Jesusqa Jordán mayuta riran Juan bautizananpaq, jinan Juanqa chay señalta rikuran. Jesús bautizakushaspa unumanta lloqsimuqtin jinan cielo kicharikuran, jinaspa Juanqa Diospa espiritunta rikuran paloma jina Jesús pataman uraykamushaqta. Chaymantataq cielomanta juj kunka nimuran: “Kaymi Churiyqa, paytan munakuni, payqa sonqoypaq jinan”, nispa (Mateo 3:16, 17). Chayta rikuspa uyarispa iman Juanqa yacharan Jesuspuni Mesías kasqanta (Juan 1:32-34). Chay p’unchaymi Diosqa Jesusman santo espiritunta kachaykamuran, jinan Jesusqa Mesías kapuran. Paytan Diosqa ajllaran rey umalliq ima kananpaq (Salmos 2:6; Isaías 55:4).
9 Bibliapi profeciakuna junt’akusqan, Jesús bautizakushaqtin Diospa ruwasqanpas rimasqanpas sut’itan rikuchiran Jesús Mesías kasqanta. Ichaqa, ¿maymantan Jesús jamuran? ¿Imayna runan karan? Chaymanta kunan yachasun.
¿MAYMANTAN JESÚS JAMURAN?
10. ¿Ima textokunan rikuchin Jesús manaraq kay allpaman jamushaspa janaq pachapiña kausasqanta?
10 Biblian willan kay allpaman Jesús manaraq jamushaspa askha watakunaña janaq pachapi kausasqanta. Profeta Miqueaspas willaranmi Mesías ñaupa tiempomantaña kasqanta (Miqueas 5:2, NM). Jesús kikinpunin askha kutita niran manaraq kay allpapi naceshaspa janaq pachapi kausasqanta. Chaypiqa kusisqan papanwan kausaran (leey Juan 3:13; 6:38, 62; 17:4, 5).
11. ¿Imaraykun Jehová Dios Jesusta anchata munakun?
11 Jehová Diosqa anchatan Jesusta munakun, ‘tukuy imamantapas payta ñaupaqta kamasqanrayku’ (Colosenses 1:15). * Chaymantapas Jesustan nikun: ‘Sapallan Churi’, nispa. ¿Imarayku? Mana piqpa yanapayninwan Jehová Dios payta kamasqanrayku (Juan 3:16). Jinaspapas Jesusllan papanta yanaparan tukuy ima kaqkunata kamaypi (Colosenses 1:16). Chaymantapas Jesustan “Simi” nispa nikun, angelkunaman runakunaman imachus ruwanankuta Jehová Dios Jesuswan willachisqanrayku (Juan 1:14).
12. ¿Imaynapin yachanchis Jesuswan Dioswan mana igualchu kasqankuta?
12 Wakin runakunan piensanku Dioswan Jesuswan kaqlla kasqankuta (qhaway 14 willakuyta). Biblian ichaqa willan Jesús kamasqa kasqanta. Jehová Diosmi ichaqa karanpuniña, paytaqmi tukuytapas kamaran (Salmos 90:2). Bibliaqa sut’itan willan Churimantaqa Taytan kuraq kasqanta. Jesusqa manan jayk’aqpas papanwanqa igualakuranchu (leey Juan 14:28; 1 Corintios 11:3). Jinaspapas Jehová Diosllan tukuy atiyniyoqqa, manan pipas paymanqa igualanmanchu (Génesis 17:1).
13. ¿Imaraykun Biblia nin: “Jesusqa mana rikuna Diospa rijch’ayninmi”, nispa?
13 Manaraq janaq pachata kay allpatapas kamashaspan Dioswan Jesuswanqa millón-millón watakunata kuska llank’aranku. Chay tiempopiqa ¡anchatachá munanakuranku! (Juan 3:35; 14:31.) Biblian nin Jesusqa ‘mana rikuna Diospa rijch’aynin’ kasqanta. ¿Imaraykun chayta nin? Papan jinapuni munakuq sumaq sonqo kasqanrayku (Colosenses 1:15).
14. ¿Imaynapin Jesús runa jina naceran?
14 Jesusqa munaranpunin kay allpaman jamuyta. Ichaqa, ¿imaynatan kay allpapi runa jina naceran? Jehová Diosmi juj milagrota ruwaspa Churinpa kausayninta Mariaq wijsanman astamuran, chaymi Jesusqa mana juchayoq naceran. Chayraykun Jesuspa papanqa mana juj runachu karan (Lucas 1:30-35).
¿IMAYNA RUNAN JESÚS KARAN?
15. ¿Imaynatan aswan allinta Jehová Diosta reqsiwaq?
15 Jesusmi niran: “Noqata rikuwaqqa Yayatapas rikullantaqmi”, nispa (Juan 14:9). Jesusqa papan jinapunin munakuq sumaq sonqo khuyapayakuq karan. Chaymi paymanta astawan yachaspa Jehová Diosta aswan allinta reqsinki. Jesuspa vidanmanta imayna kasqanmantawan astawan yachanaykipaqqa Mateo, Marcos, Lucas, Juan librokunatan leewaq.
16. a) ¿Imamantan Jesús astawan yachachiran? b) ¿Imaraykun Jesús niran: “Yachachisqayqa manan noqaqchu”, nispa?
16 Askha runakunan Jesustaqa “yachachikuq” niranku (Juan 1:38; 13:13). Jesusqa Diospa gobiernonmantan astawanqa yachachiran. Chay gobiernon janaq pachamanta kay allpaman askha bendicionkunata apamunqa Diosta kasukuq runakunapaq (Mateo 4:23). Jesusqa papanpa yachachisqanman jinan yachachiran, chaymi niran: “Yachachisqayqa manan noqaqchu, aswanpas kachamuwaqniypan”, nispa (Juan 7:16). Diosqa munanmi gobiernonmanta yachanankuta, chaytan Jesusqa allinta yacharan.
17. a) ¿Maykunapin Jesús yachachiran? b) ¿Imaraykun kallpachakuran runakunata yachachinanpaq?
17 ¿Maykunapin Jesús yachachiran? Runakunaq may kasqanpi: campokunapi, llaqtakunapi, juch’uy llaqtakunapi, mercadokunapi, templopi, sinagogakunapi, wasikunapipas. Payqa manan runakuna maskhanantaraqchu suyaran, aswanpas paymi runakunata maskharan (Marcos 6:56; Lucas 19:5, 6). Papanpa munaynin kasqanraykun Jesusqa kallpachakuran tukuy tiemponwan yachachinanpaq (Juan 8:28, 29). Chaymantapas runakunata khuyapayasqanraykun yachachiran (leey Mateo 9:35, 36). Religionpi umalliqkunaqa manan cheqaqtachu Diosmanta gobiernonmantapas yachachiranku. Chaymi Jesusqa llapa runakunaman Diospa gobiernonmanta yachachiyta munaran.
18. ¿Jesuspa imayna kasqanmi astawan gustasunki?
18 Jesusqa anchatan runakunata munakuran yanapaytataqmi munaranpas, chaymi wawakunapas paywan kayta munaqku (Marcos 10:13-16). Chaymantapas chanintan imatapas ruwaq, cheqnikurantaqmi mana allin ruwaykunata (Mateo 21:12, 13). Jesuspa tiemponpiqa manan warmikunata respetowanchu trataqku, Jesusmi ichaqa warmikunata respetowan trataran (Juan 4:9, 27). Jinaspapas humilden karan, chaymi discipulonkunaq chakinta maqchiran, chaytaqa sirvientekunallan ruwaqku (Juan 13:2-5, 12-17).
19. ¿Ima ejemplon rikuchiwanchis runakunapi Jesús interesakusqanta?
19 Jesusqa yacharanmi runakuna imachus necesitasqankuta, chaymi yanapayta munaran. Chaytaqa rikuchiran Diospa atiyninwan runakunata qhaliyachispan (Mateo 14:14). Juj kutinmi lepra onqoyniyoq runa Jesusman jamuspa niran: “Munanki chayqa, atinkin qhaliyachiwayta”, nispa. Chay runaq sufrisqanta rikuspan Jesusqa khuyapayaran, makinta jaywarispataq llamiykuran, jinaspa niran: “Arí, munanin, qhali kapuy”, nispa. Jinan chay runaqa qhaliyapuran (Marcos 1:40-42). ¡Chay runaqa anchatachá kusikuran qhaliyapuspaqa!
TUKUYPIN PAPANTA KASUKURAN
20, 21. Jesusqa tukuypin papanta kasukuran, ¿imaraykun chayta ninchis?
20 Jesusqa tukuypin Jehová Diosta kasukuran imapiña tarikuspapas enemigonkunaña imaymanata ruwaranku chaypas. Satanás tentaqtinpas manan juchallikuranchu (Mateo 4:1-11). Jinaspapas wakin hermanonkunan locota jina qhawariranku, manataqmi Mesías kasqanpi iñirankuchu, chaywanpas Jesusqa Diostan kasukushallaran (Marcos 3:21). Enemigonkuna millayta trataqtinkupas manan paykunamanta vengakuranchu (1 Pedro 2:21-23).
21 Wañupunan p’unchaymi enemigonkuna Jesusta imaymanawan ñak’arichiranku, chaywanpas wañupunankaman Diosta kasukuran (leey Filipenses 2:8). Chay p’unchaypin suwata jina jap’iranku, yanqamantataq niranku: “Diostan k’amin”, nispa. Mana allin juezkunan wañuchisqa kananpaq condenaranku, runakunan burlakuranku, soldadokunataq ñak’arichispa k’aspipi clavaranku. Wañupunanpaqña kashaqtinmi Jesusqa niran: “¡Junt’akunñan!”, nispa (Juan 19:30). Kinsa p’unchaymantataq Diosqa espíritu cuerpopi kausarichiran (1 Pedro 3:18). Chaymantan Jesusqa janaq pachaman kutipuspa Diospa paña ladonpi tiyaykuspa suyaran rey kananpaq Dios nombrananta (Hebreos 10:12, 13).
22. ¿Imatan suyakushanchis Jesús tukuypi kasukusqanrayku?
22 Jesusqa wañunankaman tukuypi kasukuran, chaymi kunanqa paraisopi wiñay kausayta suyakushanchis. Chaytan Jehová Diosqa qallariymantapacha munaran. Qatimuqpin yachasun imaynata Jesuspa wañusqanrayku sumaq suyakuyniyoq kasqanchista.
^ párr. 7 Chay profecía imayna junt’akusqanta astawan yachanaykipaq qhaway 13 willakuyta.
^ párr. 11 Tukuyta kamaq kasqanraykun Jehová Diosta “Tayta” nikun (Isaías 64:8). Jesustataq “Diospa wawan” nikun, Jehová Dios payta kamasqanrayku. Adantapas angelkunatapas “Diospa wawankuna” nispan nikun (Lucas 3:38).


text:
Capítulo 5
Gentecunata salvangapaca ¿imatata Diosca rurarca?
1, 2. a) Shuj regalota carajpica ¿imamandata agradicinguiman? b) Jehová Diosca imatata tucuimanda yali carashca?
QUIQUINGA ¿imapash valishca regalota chasquishcanguichu? Shuj regalota carajpica cushillami sintiringui. Shinapash, regalocunaca ashtaca culquipa randishcamandallaca na ashtahuan valinllu. Imatapash minishtijushcatapacha carajpicarin cushijushpami agradicishun.
2 Jehová Diosca ñucanchimanga tamiata, indita, granocunata, tucui ima minishtishcatami caran. Shinapash chai tucui carashcacunamanda yalica, paipa Churipa causaitami cushca. Cai capitulopica, ñucanchi para siempre causai ushachun, Jehová paipa Churita cachamushcatami yachajushun (Mateo 20:28, liipangui). Shinami Jehová Diosca tucuicunata ninanda juyashcata ricuchishca.
¿IMAMANDATA SALVACHUN MINISHTINCHI?
3. ¿Imamandata tucui gentecuna huañun?
3 Jehová Diosca gentecunata juchamanda, huañuimanda salvangapaca paipa Churitami cachamurca (Efesios 1:7). Imamanda salvachun minishtishcata yachangapaca jardín de Edenbi ima tucushcata yachajushun. Ñucanchi punda taitamamacunaca Adán, Evami carca. Paicunaca Taita Diosta na cazuimandami juchayucuna tucushpa huañurca. Tucui ñucanchicunapash Adanba, Evapa huahuacuna caimandami juchayucuna cashpa huañunchi. (Página 210pi nota 9ta ricupangui.)
4. ¿Adanga imashina causaitata charirca?
4 Jehová Dios Adanda rurashpaca jucha illajtami rurarca. Adanga paipa yuyaipipash, cuerpopipash jucha illajmi carca. Chaimandami ima horapash na irquiyana, na rucuyana, na huañuna carca. Pai rurashcamandaca Jehová Diosca Adandaca churitashnami ricun carca (Lucas 3:38). Chaimandami Jehová Diosca Adanhuanga cutin cutin parlan carca. Shinami imata rurana cashcatapash Adanmanga ali intindichirca. Shinallata Adán gushtashca trabajotami curca (Génesis 1:28-30; 2:16, 17).
5. Diosca, Adandaca “paishnalla rijchajtami rurarca” nishpaca ¿imatata ningapaj munan?
5 Taita Diosca, Adandaca “paishnalla rijchajtami rurarca” (Génesis 1:27). Jehová Dios Adanda rurashpaca paishnalla juyaj, ali yuyaita charij, tucuita ali ruraj cachunmi rurarca. Adanga shuj animal shinaca na carcachu. Animalcunaca ima ali cajta, ima na ali cajtaca na yachanllu. Shinapash Adandaca ima ali cajta, ima nali cajta paillata agllachunmi Jehová Diosca rurarca. Diosta cazushpaca, para siempremi Adanga paraíso Alpagupi causanman carca.
6. a) Adán na cazushcamandaca ¿imata tucurca? b) Ñucanchica ¿imata tucunchi?
6 Adanga, Diosta na cazuimandami juchayu tucushpa, huañuna tucurca. Chaimandami Jehovahuan nali carca. Jucha illaj causaita, paraíso Alpapi para siempre causaitapash chingachirca (Génesis 3:17-19). Adanbash, Evapash paicunallata Taita Diosta na cazuimandami para siempre causaita ñana charirca. Chaimandami Bibliapica nin: “Juchata ruranaca, shujlla runamandami cai pachapica callarirca. Chai juchamandami, huañuipash callarirca. Shinallatami tucuicuna juchata rurashcamandaca, huañuipash tucuicunapajman yalijun” nishpa (Romanos 5:12). Shinaca Adán na cazuimandami paipash, ñucanchipash juchayu tucungapaj ‘jatui tucushca’ cuenda canchi. Chaimandami juchayu canchi, huañuitapash huañunchi (Romanos 7:14). ¿Ñucanchica salvari ushanchichu? Ari, salvari ushanchimi.
7, 8. Pitapash salvanaca ¿imata can?
7 Pitapash salvanaca ¿imata can? Caita intindingapaca ishcai yuyaicunata ricushun. Punda yuyai: Pitapash secuestrashpa apajpica ashtaca culquita pagashpami salvai usharin. Jipa yuyai: Shuj huagra, ajeno chagraman yalishpa dañujpica animalpa dueñoca, dañushca mashna cajpipash chaitallatami pagana can.
8 Taita Diosta na cazushpa Adán tucuicunata huañuiman apashcamandaca, gentecunata salvaitaca gentepuramandaca ni pipash na salvai ushanllu. Shinapash Jehová Diosca juchamanda, huañuimanda salvangapami munarca. Ñucanchicunata salvangapaj Jehová Dios imata ruragrijujta, imashina ayudajtapash ricushun.
SALVANGAPACA ¿IMATATA JEHOVÁ DIOSCA RURARCA?
9. Ñucanchita salvangapaca ¿imata minishtirirca?
9 Adán na cazushpaca jucha illaj causaitami chingachirca. Chai causaita cutin charingapaca juchayucuna caimandaca gentecunaca imatapash na rurai ushashcachu (Salmo 49:7, 8). Ñucanchita salvangapaca pipash jucha illaj causaita cushpami salvaita ushana carca. Bibliapica ninmi: ‘Tucuicunata quishpichingapami, paillata japi tucushpa huañurca’ nishpa (1 Timoteo 2:6). Shinaca ñucanchita quishpichingapaca Adanba jucha illaj causaitashnami minishtirirca.
10. Gentecunata salvangapaca ¿imatata Jehová Diosca rurarca?
10 Gentecunata salvangapaca ¿imatata Jehová Diosca rurarca? Paipa punda rurashca, juyashca Churitami cai Alpaman cachamurca. Paica Jesusmi can (1 Juan 4:9, 10). Jesusca Jehovatapash, jahua pachapi causaitapash saquishpami cai Alpaman shamuna carca (Filipenses 2:7). Jehovami jahua cielomanda Jesustaca cai Alpaman cachamurca. Shinami Jesusca cai Alpapi jucha illaj nacirirca (Lucas 1:35).
11. ¿Imashinata Jesusca tucui gentecunata salvagrijurca?
11 Jehovata Adán na cazuimandami gentecunaca jucha illaj causaita chingachirca. Shinaca pipash gentecunata huañuimanda salvai ¿ushanachu carca? (Romanos 5:19, liipangui.) Ari, Jesusmi tucuicunata salvangapaj paipa jucha illaj causaita curca (1 Corintios 15:45). Shinami Adanba juchamanda tucuicunata salvarca (1 Corintios 15:21, 22).
12. ¿Imamandata Jesusca llaquinaita sufrina carca?
12 Bibliapica Jesús nara huañushpallata llaquinaita sufrishcatami ricuchin. Llaquinaita macashpa, shuj racu caspipi clavashpa ninanda padicichishpami huañuchirca (Juan 19:1, 30; Hechos 10:39). ¿Imamandata Jesusca sufrina carca? Diabloca nishcarcami: Llaquipi cashpaca ni pipash na Taita Diostaca cazungachu nishpa. Shinapash, Jesusca llaquicunata aguantashpa, ninanda sufrishpapash Taita Diosta tucuipi cazui ushashcatami ricuchirca. Jesús cazushcata ricushpaca Jehová Diosca ninandami cushijurianga (Proverbios 27:11. Página 213pi nota 15ta ricupangui).
13. Jehová Diosca ¿imashinata ñucanchita salvarca?
13 Jehová Diosca ¿imashinata ñucanchita salvarca? Jesuspa jucha illaj causaita cushpami ñucanchita salvarca. Huata 33pi 14 de nisán punllapimi, Jehová Diosca paipa Churita huañuchichun saquirca (Hebreos 10:10). Quimsa punlla jipaca Jesustaca jahua cielopi causachunmi Jehová Diosca causachirca. Chai jipami Jesusca jahua pachapi tiajuj, Taita Diospa ñaupajpi ñucanchimanda paipa jucha illaj causaita cushcata ricuchirca (Hebreos 9:24). Shinami Jesusca dibita pagashpa cuenda ñucanchitaca juchamanda, huañuimandapash salvarca (Efesios 1:7, liipangui).
JESÚS HUAÑUSHCAMANDACA ¿IMA BENDICIONGUNATATA CHARINCHI?
14, 15. Ñucanchi juchacunata perdonachunga ¿imatata rurana canchi?
14 Jesús huañushcamandami ñucanchica ashtaca bendiciongunata charinchi. Cunanbi, shamuj punllacunapipash ima bendicionguna tianata ricushun.
15 Ñucanchi juchacunaca perdonashcami canga. Juchayucuna caimandami alita ruranaca shinlli can. Tucuicunami imatapash nishpa, imatapash rurashpa pandarinchi (Colosenses 1:13, 14). Ñucanchi juchacuna perdonashca cachunga ¿imatata rurana canchi? Nalicunata rurashcamandami tucui shungu arripintirishpa Jehovata perdonahuai nishpa mañana canchi. Shinallata ñucanchi juchacunata perdonanatapash confianami canchi (1 Juan 1:8, 9).
16. Ali concienciata charingapaca ¿imatata rurana capanchi?
16 Ali concienciatami charishun. Ñucanchi concienciapi nali sintirishpaca, Dios cusha nishca causaita na chasquishachu yashpami, imapapash na valishca shina sintirishun. Chai yuyaicuna mishachunga na saquinachu canchi. Jehovata perdonahuai nishpa mañajpica paica ñucanchi mañashcacunata uyashpami perdonanga (Hebreos 9:13, 14). Ñucanchi problemacunata, nali munaicunata charishpaca Jehová Diosca paiman villachunmi munan (Hebreos 4:14-16). Shina rurashpami Jehovahuan tranquilo cushilla sintirishun.
17. Jesús huañushcamandaca ¿ima bendiciongunatata chasquishun?
17 Para siempre causaitami chasquishun. Juchaca huañushpa chingagrinatami cun. Cutin Jesusmandaca causaita causagrinatami Taita Diosca caran (Romanos 6:23). Jesús ñucanchita salvangapaj huañushcamandami para siempre ungüicunapash illaj, cushilla causaita ushashun (Apocalipsis 21:3, 4). Shinapash chai bendiciongunata chasquingapaca ¿imatata rurana canchi?
JESÚS HUAÑUSHCAMANDA AGRADICISHUNCHI
18. Jehová Dios ñucanchita juyashcataca ¿imashinata yachanchi?
18 Pipash shuj juyailla regalota carajpica ninandami cushijunguiman, Jesús ñucanchita salvangapaj huañushpaca tucuimanda yali valishca regalota carashca cuendami can. Chaimandami Jehovataca ninanda agradicina canchi. Juan 3:16pica ninmi: “Taita Diosca, cai pachapi causajcunata ninanda juyashpami, paipaj shujlla Churita caramurca” nishpa. Jehová Diosca ñucanchita juyaimandami paipa Churi Jesusta cachamurca. Shinallata ñucanchita juyaimandami Jesusca ñucanchimanda huañurca (Juan 15:13). Chaimandami Jehovapash, Jesuspash ñucanchita juyashcata crina canchi (Gálatas 2:20, NM).
19, 20. a) Jehovapa amigo cangapaca ¿imatata rurana capanchi? b) Jesús huañushcata agradicingapaca ¿imatata rurana capanchi?
19 Jehová Dios ñucanchita juyashcata yachashpa, paipa amigo tucungapaca ¿imatata rurana cangui? Pitapash juyangapaca ali rijsinami cangui. Juan 17:3pica ninmi: Taita Diostaca alimi rijsina cangui nishpa. Shina rijsishpallami Jehovataca ashtahuan juyangui. Shinallata paipa mandashcacunata cazushpami paipa amigo tucui ushangui. Shinaca Jehovamanda Bibliapi yachajushpa catingui (1 Juan 5:3).
20 Jesús ñucanchimanda huañushcata agradicishun. Bibliapica ninmi: “Diospaj Churita maijambash crishpaca, causaita causagrinatami charin” nishpa (Juan 3:36). ¿Imashinata Jesuspi feta charishcata ricuchishun? Jesús imata rurachun mandashcatami ñucanchipash rurana canchi (Juan 13:15). Na shimihuanllaca feta charinimi ninachu canchi. Jesuspi feta charishcataca ñucanchi causaipimi ricuchina canchi. Santiago 2:17pica ninmi: ‘Crij cashcapash, alita ruranacunata na rurashcamandaca, pai crishcapash huañushcashnami tucushca’ nishpa.
21, 22. a) Jesús Huañushcata Yarina tandanajuimanga ¿imamandata cada huata rina capanchi? b) Capítulo 6, 7pica ¿imatata yachajugrinchi?
21 Jesús Huañushcata Yarina tandanajuiman ripangui. Jesús nara huañushpallatami nirca, ñuca huañushcata yarinami canguichi nishpa. Chaimandami cada huata Jesús huañushcataca yarinchi. Chaitami Bibliapica nin: ‘Jesús huañushcata yaringapaj’ tandanajui nishpa (1 Corintios 11:20; Mateo 26:26-28). Jesusca paipa jucha illaj causaita cushpa, ñucanchita salvashcataca na cungachun munanllu. Chaimandami Jesusca nirca: “Ñucata yarishpa, cashnata rurashpa catinguichilla” nishpa (Lucas 22:19, liipangui). Jesús Huañushcata Yaringapaj tandanajuiman rishpaca, Jehovapash Jesuspash ñucanchita ninanda juyashpa salvashcatami yarinajunchi. (Página 214pi nota 16ta ricupangui.)
22 Jehová Diosca paipa Churita huañuchun cachamushpami tucuimanda yali valishca regalota carashca (2 Corintios 9:14, 15). Jesús paipa causaita cushcamandaca huañushcacunapashmi shuj esperanzata charin. Chaitaca capítulo 6, 7pimi ashtahuan yachajushun.


text:
1Jesucristopa ñugpamanda achala taitakuna, kasasik suti karkakuna. Pai Jesús, atun taita David i Abrahampa iawarsik karka. 2Abraham, Isaak suti wawata iukarka. Isaakka, Jakob suti wawata iukarka. Jakobka, Judá suti i sug waugkindikunatapas iukarka. 3Judaka, Fares i Zara suti wawakunata iukarka. Paikunapa mamaka, Tamar suti karka. Fareska, Esrom suti wawata; Esromka, Aram suti wawata; 4Aramka, Aminadab suti wawata; Aminadabka, Naasón suti wawata; Naasonka, Salmón suti wawata; 5Salmonka, Booz suti wawata iukarka. Boozpa mamaka, Rahab suti karka. Boozka, Obed suti wawata iukarka. Obedpa mamaka, Rut suti karka. Obedka, Isaí suti wawata iukarka. 6Isaika, atun mandag Davidta iukarka. Davidka, Salomón suti wawata iukarka. Paipa mamaka, Uriaspa warmi kaska karka. 7Salomonka, Roboam suti wawata; Roboamka, Abías suti wawata; Abiaska, Asa suti wawata; 8Asaka, Josafat suti wawata; Josafatka, Joram suti wawata; Joramka, Uzías suti wawata; 9Uziaska, Jotam suti wawata; Jotamka, Akaz suti wawata; Akazka, Ezekías suti wawata; 10Ezekiaska, Manasés suti wawata; Manaseska, Amón suti wawata; Amonka, Josías suti wawata iukarka. 11Josiaska, Jekonías suti i sug waugkindikunatapas iukarka. Paikuna kaugsanakunkama, Israel alpamanda runakuna Babilonia suti alpama prisu apai tukurkakuna. 12Chi alpama apai tukuskapi, Jekoniaska Salatiel suti wawata iukarka. Salatielka, Zorobabel suti wawata; 13Zorobabelka, Abiud suti wawata; Abiudka, Eliakim suti wawata; Eliakimka, Azor suti wawata; 14Azorka, Sadok suti wawata; Sadokka, Akim suti wawata; Akimka, Eliud suti wawata; 15Eliudka, Eleazar suti wawata; Eleazarka, Matán suti wawata; Matanka, Jakob suti wawata; 16Jakobka, José suti wawata iukarka. Chi Joseka, Mariapa kusami tukugsamurka. Mariaka, Mesías u Cristo suti Jesuspa mamami tukurka. 17Chasaka, ñugpa taita Abrahammandata atun mandag Davidkama, chunga chusku achala taitakunasik karka. Davidmandata Israelmanda runakuna Babilonia alpama prisu apai tukunkama, chunga chusku achala taitakunasik tukugsamurka. Chi alpama apai tukuskauramandata Cristo tiagsamunkama, ikuti chunga chusku achala taitakunasik tukugsamurka. 18Kasami tukugsamurka, Jesucristo tiagsamungapa kaura. Paipa mama María, Josewa kasarangapa karka. Paikuna manara sugllapi kaugsagpi, Mariaka Santu Ispiritumandami wigsitawa ungug ña karka. 19Paipa kusa tukunga Joseka kawarka, paipa warmi ña wambrawa ungug kagta. Pai, alli runa kaspa, mana munarka, sugkunapa ñawipi pingaiachingapa. Nispa iuiarirka, paimanda pakalla sitaspa anchuringapa. 20Chasa iuiakunkama, atun Taita Diuspa sug anjilka, Joseta muskui ukupi kawarispa, nirka: —Davidpa wawakunapa wawa José, mana mancharikui. Kamba warmi tukunga Mariata kamba wasima kaiai. Paika, Santu Ispiritumandami ungug ka. 21Kari wambrami iukangapa ka. Paitaka sutichinkangimi Jesús. Paimi, paipa alpamanda kagkunata pandariskakunata pasinsiaspa, kispichingapa ka. 22Chasami atun Taita Dius paipa Ispirituwa rimagwa ñugpata willaskasina tukugsamurka. Kasami ñugpamandata willaraiarka: 23Uiaichi. Mana kari rigsiska sipas, ungurispa, sug kari wambrami iukagsamungapa ka. Paita Emanuelmi sutichingapa kankuna. (Emanuel niraianmi “Dius nukanchiwa”.) 24José, ña rigcharispaka, atun Taita Diuspa anjil imasa niskasina rurarka. Mariata paipa wasima warmitasina kaiarka. 25Chasa kaiaspapas, mana sugllapi tukurkakuna, willaska kari wambra tiagsamunkama. Ña tiagsamuura, paita Jesús sutichirka.
Copyrighted Material
Learn More


text:
¿Munawaqchu kay qelqa leeyta kay simipi %%?
Internetpi Biblia | MOSOQ PACHAQ BIBLIAN (DIOSPA PALABRAN MATEO-APOCALIPSIS)
¿Munawaqchu kay qelqa leeyta kay simipi %%?
-
Bautizaq Juanmanta allinta rimakun (1-15)
-
Mana kasukuq runakunata juchachakusqanmanta (16-24)
-
Jesús Yayanta jatunchan llamp’u sonqokunata allinpaq qhawarisqanmanta (25-27)
-
Jesuspa yugon llamp’ulla kasqanmanta (28-30)
11 Chunka iskayniyoq discipulonkunaman imachus ruwanankuta yachachiyta tukuspan Jesusqa chaymanta ripuran juj llaqtakunapi yachachinanpaq allin willakuykunata willananpaq ima.
2 Juanmi carcelpi kashaspa uyariran Cristoq imaymanakuna ruwasqanmanta, chaymi discipulonkunata kacharan:
3 “¿Qanchu kanki jamunan karan chay, icha jujtachu suyakusaqku?”, nispa tapumunankupaq.
4 Jinan Jesusqa paykunata niran: “Juanman kutispa willamuychis imachus uyarisqaykichista rikusqaykichistawan:
5 Ñausakunan qhawarinku, such’ukunan puririnku, lepra onqoyniyoqkunan qhaliyachisqa kanku, roqt’ukunan uyarinku, wañusqakunan kausarichisqa kanku, wajchakunamantaq allin willakuykunata willakushan.
6 Kusisqa kachun mana iskayaspa noqapi confiaqqa”, nispa.
7 Paykuna ripushaqtinkun Jesusqa runakunata Juanmanta tapuyta qallariran: “¿Pin karan ch’inneqpi rikusqaykichis runa? ¿Wayraq maywiykachasqan soqos jina runachu karan? Manan.
8 Chhaynaqa, ¿pin karan? ¿Llamp’u p’achawan p’achasqa runachu? Manan, llamp’u p’achawan p’achasqa runakunaqa reykunaq wasinpimá kashanku.
9 Chhaynaqa, ¿pipunitaq karanri? ¿Juj profetachu? Arí, juj profetan payqa karan, profetakunamantapas aswanraqmi.
10 Paymantan qelqasqa kashan: ‘Noqan ñaupaykita willaqniyta kachasaq, paymi ñaupaykipi ñanta allichapusunki’, nisqa.
11 Cheqaqtan niykichis: Warmimanta naceqkunamantaqa manan pipas bautizaq Juanmanta aswan kuraqqa kanchu, chaywanpas janaq pacha gobiernopiqa aswan juch’uy kaqmi Juanmanta aswan kuraqqa.
12 Bautizaq Juanpa tiemponmantapacha kunankamaqa janaq pacha gobiernoman chayanankupaqmi runakunaqa tukuy atisqankuta ruwashanku, mana pisipaqkunataqmi chayman chayanku.
13 Llapa profetakunaq qelqasqanpas kamachikuy simipas Juankamallan profetizaranku;
14 creenkichisña manaña chaypas, paymi ‘jamunan karan chay Eliasqa’.
15 Uyarinanpaq ninriyoqqa uyarichun.
16 ”¿Pimanmi kay tiempo runakunata comparasaq? Mercado plazapi tiyashaq erqechakunamanmi, paykunan pujllaqmasinkuta ninku:
17 ‘Flautatan tocapuraykiku, manataq tusurankichischu; khuyaytan waqarayku, manataq llakikuymanta sonqoykichista takakurankichischu’, nispa.
18 Juanqa mana mijuspa mana ujaspan jamuran, runakunataq ninku: ‘Supaypa junt’aykusqanmi kashan’, nispa.
19 Runaq Churinmi ichaqa jamuran mijuspa ujaspa ima, runakunataq ninku: ‘Qhawariychis kay runata, payqa rajrapun, machaqmi, impuesto cobraqkunaq juchasapakunaq amigonmi’, nispa. Chaywanpas runaqa imatapas allinta ruwasqanwanmi rikuchinqa yachayniyoq kasqanta”, nispa.
20 Chaymantataq Jesusqa wakin llaqtakunata anyayta qallariran, chay llaqtakunapin yaqa llapan milagronkunata ruwaran, paykunan ichaqa juchankumanta mana pesapakurankuchu, chaymi niran:
21 “¡Ay qanmanta, Corazín llaqta! ¡Ay qanmanta, Betsaida llaqta! Qankunapi jinachus Tiro llaqtapi Sidón llaqtapipas milagrokunata ruwakunman karan chayqa, mayñachá juchankumanta pesapakunkuman karan qhasqa telawan churakuspa usphapi tiyaykuspa ima.
22 Chaymi niykichis: Juicio p’unchaypiqa qankunan aswan castigasqa kankichis Tiro, Sidón llaqtakunamantaqa.
23 Qanri, Capernaum llaqta, ¿janaq pachakamachu oqarisqa kanki? ¡Manapunin! Aswanpas Sepulturamanmi uraykunki, Sodomapichus qanpi jina milagrokuna ruwakunman karan chayqa, kunan p’unchaykamachá chay llaqtaqa kashanman karan.
24 Chaymi niykichis: Juicio p’unchaypiqa qankunan aswan castigasqa kankichis Sodoma llaqtamantaqa”, nispa.
25 Chay kutipin Jesusqa niran: “Yayáy, janaq pachaq kay pachaq Señornin, llapa runakunaq ñaupanpin jatunchayki, qanmi kaykunata pakaranki yachayniyoq, allin umayoq runakunamanta, jinaspa wawa jina kaqkunaman entiendechiranki.
26 Arí, Yayáy, chhayna ruwayqa munasqaykiman jinan karan”, nispa.
27 Jesusqa nillarantaqmi: “Yayayqa tukuy imaymanatan noqaman qowan; manan pipas Churitaqa allinta reqsinchu, aswanpas Yayallan; manallataqmi pipas Yayataqa allinta reqsinchu, aswanpas Churillan, pimanchus Churi reqsichiyta munan chayllapiwan.
28 Noqaman jamuychis, llapa sayk’usqakuna, llasa q’epiyoqkuna; noqan samachisaykichis.
29 Yugoyta apaychis, jinaspa noqamanta yachaychis, jinan samakuyta tarinkichis; noqaqa llamp’u sonqon kani, k’umuykukuq sonqoyoqtaqmi kanipas.
30 Yugoyqa llamp’ullan, q’epiypas manan llasachu”, nispa.
Jujman apachinapaq
Jujman apachinapaq
MOSOQ PACHAQ BIBLIAN (DIOSPA PALABRAN MATEO-APOCALIPSIS)
Mateo 11
quechua (Cusco)
Internetpi Bibliata leey
https://assetsnffrgf-a.akamaihd.net/assets/m/1011208/univ/wpub/1011208_univ_sqr_xl.jpg


text:
13 KAQ YACHACHIKUY
Jesuspa qatiqninkuna
¿PITAQ pimantapas aswan Diosman sunqu karqa?... Arí, Jesusllam. ¿Paypa Diosman sunqu kasqanta qatipakuyta atichwanchu?... Arí, bibliapa nisqanman hinaqa atichwanmi. Jesusqa munanmi qatiqnin kananchiktapas.
¿Ima ninantaq Jesuspa qatiqnin kayqa?... Jesuspa qatiqnin kayqa paymanta imam kaqta yachaymi, yachachisqankunamanta mana iskayrayaymi hinaspa kamachisqankunata kasukuymi.
Iglesiakunaman riq achka runakunam ninku Jesuspa qatiqnin kasqankuta, ichaqa manam imam kaqtachu paymanta yachanku. Hinaptinqa, ¿llapallankuchu Jesuspa qatiqninkuna kanmanku?... Manam. Jesuspa qatiqninkunaqa kanku paypa ruwasqanta qatipakuqkunallam.
Rimarisun kay pachapi Jesus kaptin wakin runakuna paypa qatiqnin kasqankumanta. Hukninmi karqa Felipe. Paymi Jesuspa qatiqnin karuspan Natanaelta maskaq rirqa. Natanaeltaqa riqsinkutaqmi Bartolomey nispapas. Natanaelqa kay dibujopi qawasqaykiman hinam higos sachapa sikinpi tiyachkarqa. Chaymantam Natanaelqa Jesusman asuykurqa, hinaptinmi Jesusñataq rikuruspan nirqa: “Payqa Israel runam, paypiqa manapunim ima llullapas kanchu”, nispa. Natanaelñataqmi admirasqallaña nirqa: “¿Imaynataq qamqa riqsiwanki?”, nispan.
Hinaptinmi Jesus nirqa: “Manaraq Felipe qayamusuchkaptikim higos sachapa sikinpi kachkaqta rikurqaykiña”, nispa. Natanaelqa anchatam admirakurqa maypi kasqanta Jesuspa yachasqanwan. Chaymi nirqa: “Yachachikuq, qamqa kanki Diospa churinmi, hinaspa Israelpa kamachiqninmi”, nispa (Juan 1:49).
Jesuspa wakin qatiqninkunañataqmi karqaku Andres hinaspa wawqin Pedro, chaynataq Juan hinaspa wawqin Santiagopas (Juan 1:35-51). Ichaqa manapas unaymantam paykunaqa challwa hapiy llamkayninkuman kaqlla kutikurqaku. Chaymantam huk kutipi Galilea lamar quchapa patanta Jesus purichkarqa, hinaspanmi challwakuna hapichkaqta Pedrotawan Andresta rikuruspan nirqa: “Hamuspayá qatiwaychik”, nispa.
Tuparurqataqmi Santiagowan hinaspa Juanwanpas. Paykunaqa taytankuwan kuskam challwa hapina mallankuta allichachkarqaku. Paykunatapas nirqam qatiqninkuna kanankupaq. ¿Imatam qamqa ruwawaq karqa qatiqnin kanaykipaq Jesus nisuptiki? ¿Chayllachu qatikuwaq karqa?... Paykunaqa manam iskayrayarqakuchu Jesusqa Diospa churin kasqanmantaqa, chaymi chaylla llamkayninkuta saqispanku qatikurqaku (Mateo 4:18-22).
Jesuspa qatiqninkunaqa, ¿mana pantaqñachu rikurirurqaku qatiqnin karuspanku?... Manam. Ichapas yuyachkanki pim aswan riqsisqa kasqankumanta piñanakusqankuta. Ichaqa Jesusta kasukuspankum kallpanchakurqaku manaña hatun tukuq kanankupaq. Ñuqanchikpas Jesuspa qatiqnin kanapaqqa paypa imapas yachachisqankunatam kasukunanchik.
Jesusqa munanmi llapallan runakuna qatiqninkuna kanankuta. Chaymi wiñay kawsaymanta tapuqnin huk apu runata nirqa: ‘Hamuspayá qatiqniyña kay’, nispa. Chaynataqa nirqa Diospa kamachikuyninkunata kasukusqanmanta willakuptinmi. Ichaqa, ¿yaqachu chay apu runaqa Jesusta qatikurqa?...
Diosta kuyananmantaqa qullqita llumpayta kuyasqanraykum Jesuspa qatiqnin kaytaqa mana munarqachu. Chaymi anchata llakikurqa tukuy imantapas saqinanmanta yacharuspan (Lucas 18: 18-25).
Jesusqa wata partenña Diosmanta willakuchkaspanmi chayraq 12 apostolkunataqa akllarqa. Paykunaqa Diospaq ima llamkaytapas ruwanankupaq sapaqchasqa runakunam karqaku. ¿Yachankichu apostolkunapa sutinta?... Chaypaqyá kaypi dibujokunata qawaspa umallamanta sutinkuta yachay.
Ichaqa chay apostolkunamantam Jesusta Judas Iscariote sutiyuq qipancharurqa, hinaptinmi huktaña akllarqaku. ¿Pitaq karqa?... Matiasmi. Chaymanta qipakunamanpas Pablotawan Bernabeytam apostol kanankupaq akllarqaku. Chayna kaptinpas Jesuspa akllasqan apostolkunaqa chunka iskayniyuqllam karqaku (Hechos 1:23-26; 14:14).
Punta kaq yachachikuypi rimamusqanchikman hinam Jesusqa anchata kuyarqa warmachakunataqa. ¿Imanasqa?... Warmachakunapas qatiqnin kayta atisqankuraykum. Warmachakunaqa kuyayllapaqtam rimanku, chaymi Jesusmanta rimaptinkuqa yuyayniyuqkunapas munayllawanña uyarinku.
Jesuspa qatiqninkunaqa karqakutaqmi warmikunapas. Wakinpa sutinmi Juana, Susana hinaspa Maria Magdalena. Paykunaqa Jesuswan kuskam maymanpas Diosmanta willakuq riptin riqku. Yaqachusmi mikuytapas yanupuqku hinaspa pachantapas taqsapuqku (Lucas 8:1-3).
¿Munawaqchu Jesuspa qatiqnin kayta?... Allinmi. Ichaqa manam Jesuspi iñispallachu qatiqninqa kasunchik. Jesuspa qatiqnin kanapaqqa kamachikuyninkunatam kasukunanchik. Ichaqa, ¿Diosta yupaychana wasipi huñunakuspallachu kasukuna?...
Manam, wasinchikpipas hinaspa escuelanchikpipas kasukunanchikmi. Jesuspa qatiqnin kanapaqqa pay hinam maypipas hinaspa haykapipas Diospa kamachisqankunata kasukunanchik.
Jesuspa qatiqninkunamanta astawan yachanapaq qawasunchik Mateo 28:19, 20; Lucas 6:13-16; Juan 8:31, 32 hinaspa 1 Pedro 2:21.


text:
¿Kay yachaqanata %%pi leeriyta munawajchu?
Internetpi Biblia | MOSOJ JALLPʼAPI KAUSAJKUNAPAJ DIOSPA PALABRAN (MATEO-APOCALIPSIS)
¿Kay yachaqanata %%pi leeriyta munawajchu?
5 Runas ukhumanta ajllasqa kuraj kaj sacerdoteqa, churasqa kashan runasta Diosta yupaychayninkupi yanapananpaj. Ajinamanta jaywanasta, uywa wañuchisqasta ima juchasrayku jaywananpaj.
2 Payqa khuyayta atin, cheqan kajta mana yachajkunata, pantajkunatapis. Imaraykuchus paypis pantaj runallataj.
3 Chayrayku paypa juchasninrayku uywa wañuchisqasta jaywanan tiyan, imaynatachus llajtaj juchasninrayku ruwan, ajinata.
4 Ni pi runapis sapallanmantaqa kuraj kaj sacerdote kayta atinchu. Astawanpis Dioslla chaypaj churayta atin, imaynatachus Aaronta churarqa, ajinata.
5 Ajinallataj Cristowanpis karqa, mana pay kikinchu kuraj kaj sacerdote kananpaj churakorqa. Arí, mana pay kikinchu jatunchakorqa, manaqa Dios payta jatuncharqa. Paymantaj nerqa: “Qanqa waway kanki, kunantaj tataykiman tukuni”, nispa.
6 Chantá waj cheqapi nillantaj: “Qanqa wiñaypaj sacerdote kanki, Melquisedecpa kasqanman jina” nispa.
7 Cristoqa kay jallpʼapi kausashaspa, wañuymanta salvayta atejmanta rogakorqa, mañakorqataj, qhapariywan waqaywan ima. Diosta manchachikusqanraykutaj, payqa uyarisqa karqa.
8 Diospa Wawan kashaspapis, ñakʼarisqannejta kasukoj kayta yachakorqa.
9 Sumaj wakichisqaña kaspataj, payta kasukojkunata wiñaypaj salvayta atinanpaj churasqa karqa.
10 Imaraykuchus paytaqa, Dios churarqa kuraj kaj sacerdote kananpaj Melquisedecpa kasqanman jina.
11 Paymantaqa ashkhataraj ninayku tiyan, manataj sutʼinchay atina jinallachu. Imaraykuchus qankunaqa, mana usqhayta entiendeyta atinkichejchu.
12 Qankunaqa sumaj yachachejkunaña kanaykichej karqa, jinapis Diospa palabranmanta qallariy yachachiykunata watejmanta yachachinata necesitankichej. Watejmantataj lechellapajraj kankichej, manataj khamuna mikhunapajchu.
13 Pichus lechellawanraj kajqa, wawallaraj kasqanrayku mana Diospa cheqan palabranta rejsinchu.
14 Khamuna mikhunatajrí, wiñay tukusqa runaspaj. Paykunaqa yuyayninkuta sapa día yachachisqankurayku, imachus allin, imatajchus mana allin kasqanta reparanankupaj wakichisqa kanku.
Wajman apachinapaj
Wajman apachinapaj
MOSOJ JALLPʼAPI KAUSAJKUNAPAJ DIOSPA PALABRAN (MATEO-APOCALIPSIS)
Hebreos 5
Quechua (Bolivia)
Bibliata leey
https://assetsnffrgf-a.akamaihd.net/assets/m/1011208/univ/wpub/1011208_univ_sqr_xl.jpg


text:
8 kaq yachatsikï
¿Imanirtaq sufrimientokunata Dios permitin?
1. ¿Imanötaq mana alli rurëkuna qallarqan?
Mana allikunaqa qallarqan Satanás ulikunqampita o llullakunqampita patsëmi. Qallananchöqa alli y jutsannaq angelmi karqan, pero ‘rasonpa caqcunataqa manam gustarqantsu’ (Juan 8:44). Diostanö adorayänantam munarqan. Tsëmi Diosta mana cäsur pëllata wiyakunampaq Ëvata engañarqan. Adanpis warminnöllam Diosta wiyakurqantsu. Tsëta rurayanqampitam tukï sufrimientokuna y wanïpis kan.
Eva Diosta mana wiyakunampaq rurarmi Satanasqa Diospita rebelakur qallëkurqan. Tsënöpam Jehovälla Ciëlochö y Patsachö Mandakoq kanqampa contran tikrarirqan. Diosta mana wiyakur mëtsika nunakuna o runakuna yanapayaptinmi Diabluqa ‘cay munduta mandag’ tikrarishqa.
2. ¿Dios kamanqantsuraq mana alli karqan?
Jehová kamashqanqa llapampis allillam. Mandamientonkunata cumplita puëdeqtam nunakunata y angelkunatapis Diosqa kamarqan (Deuteronomio 32:4, 5). Alli kaqta o mana alli kaqta akrakunapaqmi Diosnintsikqa kamamashqantsik. Tsënöpam kuyanqantsikta rikätsita puëdentsik.
3. ¿Imanirtaq sufrimientokunata Dios kananyaq permitikan?
Jehoväqa, contran churakashqakunata juk tiempollapam dejarishqa. ¿Imapaq? Mëqan gobiernopis mana pëpa yanapakïninwanqa nunakunata yanapëta mana puëdeyanqanta rikätsikunampaqmi (Eclesiastés 7:29; 8:9). 6.000 wata nunakuna gobernayanqanchöqa manam ushakätsiyashqatsu mana alli rurëkunata, guërrakunata ni ima qeshyakunatapis.
Pero Dios gobernamänata munanqantsikqa yanapamantsikmi (Isaías 48:17, 18). Ichikllachönam Jehoväqa gobiernokunata ushakäratsimunqa. Y pëpa Gobiernonta yanapaqkunallam Patsachöqa kawayanqa (Isaías 11:9).
4. ¿Pacienciayoq Dios kanqanqa yanapamantsikku?
Satanasqa nirqan, Dios bendeciptinlla nunakuna pëta sirwiyänampaq kaqtam. Pacienciayoq Dios kaptinmi alli rurënintsikkunawan rikätsikuntsik Diablu uli o llulla kanqanta y Diospa Gobiernonllata yanapëkanqantsikta.
5. ¿Imanötaq Diosta sirwishwan?
Diosta sirwita munarqa pë munanqannömi adoranantsik, Bibliapita yachatsikoq religiontam ashinantsik, y yachakunqantsiknöllam kawanantsik (Juan 4:23). Jina polïticata y guërrakunata Jesusnölla mana yanaparqa Satanaspa gobiernonta chikinqantsiktam rikätsikushun.
Satanasmi tukï mana allikunata pï mëta ruratsin. Y tsëkunata mana rurashqaqa quizá amïgontsikkuna, y familiantsikkuna noqantsikpita burlakuyanqa, o imëkata ruramäshun (1 Pedru 4:3, 4). Tsënö pasamashqaqa, ¿Diosta kuyaqkunawantsuraq këkäshun? ¿Wiyakushuntsuraq kuyakur y yachaq kar qomanqantsik leyninkunata? Tsëta rurarqa rikätsikushun, sufrimientokunapa pasarqa pipis Diosta dejarinampaq Satanás ninqan mana rasumpa kanqantam.
Diosnintsik kuyamanqantsikmi claro rikätsikun sufrimientokunata y mana alli rurëkunata ushakätsinampaq kaqta. Tsëkunaman creeqkunaqa Patsachömi imëyaqpis kawayanqa.
MAS MUSYATSIKÏKUNA
Rasumpëpaqa, ¿imatataq Biblia yachatsikun?
¿Imanirtaq hipakïkunata Dios rikaran?
Pï mëmi pensayan hipakïkuna kanampaq Dios permitinqanta. ¿Ima ninkitaq qamqa? Hipakïkuna kanqampaq Dios ima ninqanta yachakuri.


text:
Iskay ñiqin pachantin maqanakuy
Iskay ñiqin pachantin maqanakuy nisqaqa huk hatun, tukuy tiksi muyuntinpi, manataq Abya Yalapi awqasqa maqanakuymi karqan. Qallarirqan 1 ñiqin tarpuy killapi 1939 p'unchawpi aliman awqaqkuna Pulunyata ch'utiptin.
Adolf Hitler-pa kamachisqan Alimanyawan masi kaspa maqanakurqan Aksis nisqa mama llaqtakunam: Italya, Unriya, Isluwakya, Rumanya, Bulgarya, Hapun. Hitlerpa hayunkunaqa Alyadu nisqakunam karqan: Pulunya, Fransya, Hukllachasqa Qhapaq Suyu, Hukllachasqa Amirika Suyukuna, Suwit Huñu, Chunwa, hukkunapas. Yaqa tukuy pacham Alimanyap, Hapunpapas hayun karqan.
Hitlerqa lliw Iwrupapi kawsaq hudyukunata wañuchiyta kamachiptin, Nazi nisqa yanapaqninkuna suqta hunu hap'isqa, ñit'ina samk'ay pampakunapi (Konzentrationslager nisqapi) samk'asqa runakunata sipiyta atirqanku. Chay hatun wañuchiytaqa Ulukawtuma ninkum.
Iwrupapi tukukurqan 8 ñiqin aymuray killapi 1945 p'unchawpi alyadukuna aliman awqaqkunata qulluchiptin. Hukllachasqa Amirika Suyukunap awqana antankankuna 6 ñiqin chakra yapuy killapi 1945 p'unchawpi iñuku huk'i t'uqyanawan Hiroshima llaqtata, 9-VIII p'unchawpitaq Nagasaki llaqtata qulluchiptinmi, Nihuntaq 15 ñiqin chakra yapuy killapi 1945 p'unchawpim suhitakurqan.
Qatichisqankuna[llamk'apuy | pukyuta llamk'apuy]
Iskay ñiqin pachantin maqanakuypiqa pichqa chunka hunumanta aswan runakunas wañurqan.
Iskay ñiqin pachantin maqanakuyqa kaytam qatichirqan: Alimanyam, tukuy Iwrupapas rakisqa tukurqan. Suwit Huñup awqaqkunap hap'isqan anti Iwrupapi suyukunapi kumunista partidukuna kamachiyta hap'irqan, kapitalistakunata qarquspa, susyalismu nisqa "runa llaqta dimukratiya" nisqata kamaspa. Kunti Iwrupapitaq mama llaqtakuna kapitalista puchurqan, parlamintu dimukratiyam.
Alimanyataq tukuy antinpa, tawa ñiqin rakinta Pulunyaman, Suwit Huñumanpas chinkachirqan. Chunka hunamanta aswan runakunam chay suyukunamanta puchu Alimanyaman ayqichisqa karqan. Chay puchu Alimanyataq tawantin atiq mama llaqtap ukupasyun suyunman rakisqa karqan: Kimsantin kuntinpi kaq ukupasyun suyumanta 1949 watapi kapitalista, parlamintu dimukratiya kaq Tantasqa Republika Alimanya nisqam tukurqan, Suwit Huñup hap'isqan suyumantataq susyalista Aliman Dimukratiku Republika nisqam.