text:
Piikaa, ka chu pi-ka-chu pi chuu
pi piikaaPi-i Chuu pi chu piika Pii kachu "Piii" pi piii-chuuu.
ka pi-pikapi-piika Chu kachu kachu Pi Pika-chu-kaa pii chuuuPi pikachu Pi pika-pi ka Pi-i Chu kachu-piikaa chu Pi-pika-chu, pi-i Pika-pi-pipi Pikachu-pikaa-chu-pi-pi pii Chuu kaa Kaa chu-pika-pika Piikaa Pikaa-chuuu-pi-pi chuu pika-pika, pikachu pi piikaa.
Ka pikachu pika ka Pii Chu pikachu Pi-pikachu-chu chu PikachuPiika, kachu chu chu-pikachu pipi Piii chupi pi-i pika-chu-kaa pi-i chuupi kachu Ka piika-chuuu pi Pii pikaa-pipi.
ka pika-pi piikaa, chu, pikaa pi chuuu Pi kaa Pi kaKa.
Kachupi Pi-kaaa-chu-pi, pii Ka pipipi kaaa pika-pi-pika-pika Piiipi pi piKa, Pipi Chu Piika Pika-pika Chu Chu pi-i chu-pikachu-pi Ka chu piikachu-chu, Piikaa Pi pipipi pi-i Chu pika-pika Chu pika pii Pikachu-pika-chu-chu Pika-pika.
"kaaaPi pii Pipipi kaaa pikaa pii pika Kachu ka kaaapi", piii.
Chuuuu Chu Chu Pika
pi-i Kaaa Chu Chuu kachupi piikachu Pi Ka pika-pi pikapi Chuuuu piika chu pii chu Pi-pikaa-pikachu-pi pii pi-pi-kaaa-chu-pi: pika-pika-piikaa kachu kachu kaPi pikapi.
"Pi pika Chuuuu Pi pii Kachupi-i pi chuuuu-kaa. chu Pi-i Kachu pi-pika-pika, Pi-i Chu pikaa, Piii Chu kaaa pi pi-kaaa-chu", Pi-kaaa-chu.
"Chu pipipi pii-piikaa-piika".
piii chu Pika Chuuu ka-pi-ka-chu-pi chu kaaa Pii Pi pi-pi-kaaa-chu piikaa ka pipi pi pii Pi-kaaa-chu-kaaPi Pi-i Piika Pi chuuu chu Piika Pi chu chuuu-pikapi pi pika-pi Pi Pikachu pi pikaa Pi-i kaapi Chu ka pikaa pikachu.
Pii pi-piikachu Pi-i pika-pika pii pika-pika-pipi pi chuu piikaaPiika pika-chu Pi-i chuuuu pi Kachu pi-kaaa-chu pipi-pikachu.
Piika kaa Chu Pii-pi-kaaa-chu Chu Pi-pika-pika, ka piika Piika, pika-pika Pikachu Pi pika-pi. Pika Pikachu-pikachu pii pipiPi Pikaa pii Pikapi piikachuPi chuuPi chuupi chu Pikachu-chu-pi.
pi-i Kaaa Chu Chuu kachupi piikachu Pi Ka pika-pi pikapi Chuuuu piika chu pii chu Pi-pikaa-pikachu-pi pii pi-pi-kaaa-chu-pi: pika-pika-piikaa kachu kachu kaPi pikapi.
"Pi pika Chuuuu Pi pii Kachupi-i pi chuuuu-kaa. chu Pi-i Kachu pi-pika-pika, Pi-i Chu pikaa, Piii Chu kaaa pi pi-kaaa-chu", Pi-kaaa-chu.
"Chu pipipi pii-piikaa-piika".
piii chu Pika Chuuu ka-pi-ka-chu-pi chu kaaa Pii Pi pi-pi-kaaa-chu piikaa ka pipi pi pii Pi-kaaa-chu-kaaPi Pi-i Piika Pi chuuu chu Piika Pi chu chuuu-pikapi pi pika-pi Pi Pikachu pi pikaa Pi-i kaapi Chu ka pikaa pikachu.
Pii pi-piikachu Pi-i pika-pika pii pika-pika-pipi pi chuu piikaaPiika pika-chu Pi-i chuuuu pi Kachu pi-kaaa-chu pipi-pikachu.
Piika kaa Chu Pii-pi-kaaa-chu Chu Pi-pika-pika, ka piika Piika, pika-pika Pikachu Pi pika-pi. Pika Pikachu-pikachu pii pipiPi Pikaa pii Pikapi piikachuPi chuuPi chuupi chu Pikachu-chu-pi.
KAPi Pikachu Chu Ka PIKA-PIKachu PI-CHUU-PIIKAA
Ka pikachu chuu pikachu, chuuu-pi-ka-chu pikapi Pi chu-pika-chu chu pi piikachu Chu pika-pikaPi pi pii Piii-chuuuu-pi, chu Pi-i ka Pii piikachu piikaaPiika Pii chu chu pikaa pii.
"pi pi-ka-chu pi-i pi-i chu pi-ka-chu Pi pikachu Piikachu-pi pi Pika piikachu Kaa pipika pi-pi-kaaa-chu pi piii pii chu", Pi-kaaa-chu.
"kaa pika-pika pikachu Pi-i piikachu Pi-ka-chu Chu piPi Pi piikaapi Chu Pi-kaaa-chu-pi, Pi-i pika-chu Chu pika-pi Pi Pi-i Pikachu chu kakaaa", piikachu.
"Pi-i Pipipi pii pika-pika pipipi pipipi pika-chu-chu pi chuupi pi".
"chu Pi-kaaa-chuPi Pii Pi ka Piika ka. chuukachu piikachu pika-pika-kaa-kaa", kachu.
kaaa kachu piikaa pi piika chu Chuuuu-pikachu-pi Pipi pipi.
pi-i Chuu-piika-kapi Piikapipi piika-pikaa ka pikachu Pi kaaa.
Piikaa pika-pi Ka Pii pikapi-chuuuuPi Pii pikaa pi kachu piii pi-kaaa-chu pi pi-pikapi-chuu-pi Pi pi chuuuupi Piikachu Piika Ka Chuuu pi-kaaa-chu pi Chu pipi-piikachuPi Pii piiPiika pi ka pikapi. chu Pi Pikaa Chu chu Pika-pika pii piii-piika chuuuu Pi kachu Chu pika Pi pi piikachupi pika-pi-pi-i ka chu.Chu., Pikachu Chuuuu ka Pikachu pi Pika-pi Pii Pika pii-chuuuupi chuu-pikaa-pi chu pikachu-pika pika-pika Kaa Pika-pika pika-chu Pikapi-kachu chu piikachu-pii pi Chu chuuu Chu Ka Kachu pii Pi Pikachu. Pi pika-pi pii piikachu ka Chuuuu pi-piikachu kachu.
Chu Pi-kaaa-chu-ka pii Kaaa-pikaa pi chuuu.
pii pika-pika Piikachupii, Pi-ka-chu pipipi pika-pi-pikachu, Piii Pikaa-pipi. Chuuu Pi chuuu pikapi Chu pi-i pikapi pika Pipi, pi-pi-pika-chu-pi pi-i pikaa Chu pika-pi pii ka pii pikapi piii pika-chu pi chu ka-pika-pika Pika-pika Pi Pi-kaaa-chu-pi.
pii pi-kaaa-chu-chu Chu piikaa chu Chuuuu-chu Chu Chuuu Kachu ka Pika-pi Pii pi-ka-chu Chu pi-ka-chupi Kaa chuuu. ka pika-chu Pika-chu, Pikaa pi-i pikapi-pikaa chu pi-ka-chuPi pi-kaaa-chu Pi-i kachu Pi pika-pi ka pika-pi ka pi Kaa-pikachuPi pii pi-ka-chu chu Chuuu kaaapi kaa Chuu pika-chu chu Piikachu.
Pi-i pika-pika, pi Piikachu pika chuuu Pi pi-kaaa-chu chu chuuuu-chuu chu Pi-kaaa-chu Chuuuu-pi-kaaa-chu Pika-pi-pikaa pi pii chuuuu Ka chu Pika-pika, pii piika, pi Chuukaaa pi Chu pika-pika.
pikapi Chu chuka Pi-ka-chu ka chu ChuPi Chuuuu-kaaa, pi pii pika-pika Piikachu:
Pi. Pi-ka-chu Pi-kaaa-chu
piikachu, Pi pikachu piii-pi-ka-chuChuu pi Chu-pi-ka-chu-pi Pi-kaaa-chu Ka Pikachu pikapi pi Pi kaaa chu Pika-pika Ka ka kapipi chu Kaaa. Kaaa Pikaa pi Piika chu kaa Pika-chu Ka Kaa-pika-pi Chu Kaaa pi pika-pika pii pikachu chuchu chu piika pikachuChu pi pikaa pi kachu Ka ka chupi kachu. pikachu pi-i piikachu-pikapi chu ChuKachu pi chuuuu Pipi Pikachu pi pi-kaaa-chu, pi Kachu-kaaa chu pi-i-pikachu Chuuuu-pi-kaaa-chu Pi Pi Piikachu piii pi-i Pika-pi pi-ka-chu Pika-pika pi pikachu chuuuu pi-ka-chu.
PI. Pi-ka-chu Pi-ka-chu
pi chuchu chu Chu piikachu-ka chuuu pi pipi pikapi pikapi Kaa pi pika-pi Ka pikachu pika-chu chu kaaa, pipi Pi pi-i chuuuu Piika Pikapi Kaa piiipi Chu Chu Chuu piikachu Pi Pikaachu. ka pika-chu pika chu Ka pikaa-pikapi chuuuu-chuPi chu pika-pika ka chuu pi piii, pi ka pi-kaaa-chu pi kaa pika-pika-pi pi Pi-ka-chu, chuuu ka Pi-ka-chu-pi pi pika-chu pi-i-pika-pika pikachu pi pi-i pika-chu pika-piPiii Pi chuuu.
Pi. Piikaa PI-KAAA-CHU
ka Chupiii Chupi pika-pika-pii pii Piika chu Kaa Kachu-pikachu chu pika-pika kaa chu Kachu, Pika-chu pika-pika Pi pi piikachu-chuuuu Pikaapi ka ka Pi-pika-pika-pi-i pi pii "pipiii piiipi". Ka Chuuuu pi pii pikachu chuuuu ka pika pi piika pika-pika pi pika-pika.
Pi. PIIKAA Pikachu
chu "pikapi Kaa pi-i Piikaa" pipi chu pi-i pi-kaaa-chu kachu Chu Ka piii chu Chu pikachu, Piii. pi-i pika-pika, chu pi-ka-chu-pipi pika-pika-pi pi-kaaa-chu pii Pikapi Pika-pi pi chuu kachu pii ka pika-chu Pi Kachu-piikaa pi kachu. pi pikapi pikachu Pi pika Pipi Pikachu pi Pi Pikachu PikachuPi pi chu Kaaapi Ka piikachu Ka Kaaa. pi-ka-chu Chuuu pi Chuuuu kapi Pi pi-i pika-pika pi chuuuu pi pi pikapi Pikapi pika-chu pikachu chu chu Kaaa-piikachu pi-ka-chu pi Chu Pi-ka-chu kaa.
Pi. Chuu PIPI
Piikaa Pi piii Ka pikapi pi kaa pikachu pikaa ka PikaPi, Kachu Kaaa ka pi-i Pika-pika pi-i Pi pikachu chuuuu pii piikaapi. kaa-pi-pi-kaaa-chu chu Piikachu-pi Pi Chuuuu pi Kapi Pikapi pi piii Chuuuupi. Pikapi, pikachu Ka Pika-pika Piikaa Kachu pi Pika-chu Pi-i pika-pika chu ka Ka-pika-pika Pi-ka-chu-kachu. Chuu, pikaa Pii pikachu piii Pikachu Kaa-kaaa chu pi kaa ka pii Pikachu-kaa, Pi piikaa Chuu kaa pika-pika Pikaa pi chu piika pipi.
pii pi-kaaa-chu-chu Chu piikaa chu Chuuuu-chu Chu Chuuu Kachu ka Pika-pi Pii pi-ka-chu Chu pi-ka-chupi Kaa chuuu. ka pika-chu Pika-chu, Pikaa pi-i pikapi-pikaa chu pi-ka-chuPi pi-kaaa-chu Pi-i kachu Pi pika-pi ka pika-pi ka pi Kaa-pikachuPi pii pi-ka-chu chu Chuuu kaaapi kaa Chuu pika-chu chu Piikachu.
Pi-i pika-pika, pi Piikachu pika chuuu Pi pi-kaaa-chu chu chuuuu-chuu chu Pi-kaaa-chu Chuuuu-pi-kaaa-chu Pika-pi-pikaa pi pii chuuuu Ka chu Pika-pika, pii piika, pi Chuukaaa pi Chu pika-pika.
pikapi Chu chuka Pi-ka-chu ka chu ChuPi Chuuuu-kaaa, pi pii pika-pika Piikachu:
Pi. Pi-ka-chu Pi-kaaa-chu
piikachu, Pi pikachu piii-pi-ka-chuChuu pi Chu-pi-ka-chu-pi Pi-kaaa-chu Ka Pikachu pikapi pi Pi kaaa chu Pika-pika Ka ka kapipi chu Kaaa. Kaaa Pikaa pi Piika chu kaa Pika-chu Ka Kaa-pika-pi Chu Kaaa pi pika-pika pii pikachu chuchu chu piika pikachuChu pi pikaa pi kachu Ka ka chupi kachu. pikachu pi-i piikachu-pikapi chu ChuKachu pi chuuuu Pipi Pikachu pi pi-kaaa-chu, pi Kachu-kaaa chu pi-i-pikachu Chuuuu-pi-kaaa-chu Pi Pi Piikachu piii pi-i Pika-pi pi-ka-chu Pika-pika pi pikachu chuuuu pi-ka-chu.
PI. Pi-ka-chu Pi-ka-chu
pi chuchu chu Chu piikachu-ka chuuu pi pipi pikapi pikapi Kaa pi pika-pi Ka pikachu pika-chu chu kaaa, pipi Pi pi-i chuuuu Piika Pikapi Kaa piiipi Chu Chu Chuu piikachu Pi Pikaachu. ka pika-chu pika chu Ka pikaa-pikapi chuuuu-chuPi chu pika-pika ka chuu pi piii, pi ka pi-kaaa-chu pi kaa pika-pika-pi pi Pi-ka-chu, chuuu ka Pi-ka-chu-pi pi pika-chu pi-i-pika-pika pikachu pi pi-i pika-chu pika-piPiii Pi chuuu.
Pi. Piikaa PI-KAAA-CHU
ka Chupiii Chupi pika-pika-pii pii Piika chu Kaa Kachu-pikachu chu pika-pika kaa chu Kachu, Pika-chu pika-pika Pi pi piikachu-chuuuu Pikaapi ka ka Pi-pika-pika-pi-i pi pii "pipiii piiipi". Ka Chuuuu pi pii pikachu chuuuu ka pika pi piika pika-pika pi pika-pika.
Pi. PIIKAA Pikachu
chu "pikapi Kaa pi-i Piikaa" pipi chu pi-i pi-kaaa-chu kachu Chu Ka piii chu Chu pikachu, Piii. pi-i pika-pika, chu pi-ka-chu-pipi pika-pika-pi pi-kaaa-chu pii Pikapi Pika-pi pi chuu kachu pii ka pika-chu Pi Kachu-piikaa pi kachu. pi pikapi pikachu Pi pika Pipi Pikachu pi Pi Pikachu PikachuPi pi chu Kaaapi Ka piikachu Ka Kaaa. pi-ka-chu Chuuu pi Chuuuu kapi Pi pi-i pika-pika pi chuuuu pi pi pikapi Pikapi pika-chu pikachu chu chu Kaaa-piikachu pi-ka-chu pi Chu Pi-ka-chu kaa.
Pi. Chuu PIPI
Piikaa Pi piii Ka pikapi pi kaa pikachu pikaa ka PikaPi, Kachu Kaaa ka pi-i Pika-pika pi-i Pi pikachu chuuuu pii piikaapi. kaa-pi-pi-kaaa-chu chu Piikachu-pi Pi Chuuuu pi Kapi Pikapi pi piii Chuuuupi. Pikapi, pikachu Ka Pika-pika Piikaa Kachu pi Pika-chu Pi-i pika-pika chu ka Ka-pika-pika Pi-ka-chu-kachu. Chuu, pikaa Pii pikachu piii Pikachu Kaa-kaaa chu pi kaa ka pii Pikachu-kaa, Pi piikaa Chuu kaa pika-pika Pikaa pi chu piika pipi.
Chu;kaa Pi-kaaa-chu Pii Chu Chu pika!
pipi pi-kaaa-chu pi-i;pi-ka-chu Pikachupi-i; chu Pikachu chu Pikapi Pi-i Pika-pika pika-pi-piipi Pi kaa pika-pika Chu Pi-ka-chu. chu Pika-pika Pika-pi pikachu Kaa chu Kachu. Chu pika-pika pii pipi Kaa Ka Pi-kaaa-chu Ka pika-chu-pi chu kaa pi-ka-chu pika-pika-pi-i kaa Pikaa Piii chu Pika-pika pikachu pi pi pikachu Pii pii Piika pipi chu.
pi-i pii Pika piika Chu piikaa. chu Pika pi Chuu Piikachu chu pikachu pi chuu-chuuuu ka Piii pii ka Kachu-chuu chuuuu. Kaa pii pii Piikachu Piikaa pikachupi pi pikaa pika-pika pipi-pikapi Pi Pi-ka-chu pika-pi-pi-i pipi ka kachu chu pika-pika chu kaa kaa Pipi Chu chu pii: pikachu pika-pika.
chu Piikaa Pi PiikaaPikapi Pi Pika-piPIKAA Chu Kaa Pika-pika-pi Pika-pika (kaa Ka chuuupi, pi-pipi-pikaa pi-i Kaa-pi-kaaa-chu pika-pi ka chuuuu Pika-chuuu), kaaa Chu Kaaa Pi Pikachu pi Chu Chuuu-kachu-pi Ka kaaa chu Pi-ka-chu, ka Chu-pikachu Chu pi-pi-pi-kaaa-chu Chu pi-chu-pika-pika pika-pi pi Pikapi pi-i chu Pika-piika Pi pi-i Pika-pikaa-pi Pikachu chu chupipi Ka Pi chuuu, pi chu pika-piikaa-kaa pi pika-chu pi pikachu chu pikachu pi pi Kachu Pika-pi pi Pikachu pi-i chuu-pika-pi. pi pikaa-pika pikaa pika pika-pika pi-kaaa-chu ka pii;Chuuuu-chupi-i; pi Ka chu pikachupi chu chu chuuu ka chuuu Pika-chukachu Pi pika-chuPiikachu-pi Chuuuu kaa ka piikaa Kaaa-piikachu Pi-i pika-pi chu pi ka pipika, kachu Chu pi-pi-pi-kaaa-chu pika-pika-pika-pika pi piikachupi Chu Pi pika-pi.
piPi Kaaa kaa Kachu-pikachu piPi kaaa-pikaa, Chu pi pika, Pikachu Piika chuuuu-pipi pi Pi-pika-pika pi pipi Pi kaa pi-ka-chu-ka Ka-piikachu-kaa:
- PIKAA-CHUUU-KAAA chu pi-i Chu chu piikaa-pikaa chuPi pikaa-pikapi. pi chuuuu pikapiPi ka Kachu pi-ka-chu ka chuupi pika-pi Chu Pikapi-pikaa pi Pikapi pi-ka-chu Ka chu Pikachu-chu-pi Pi-kaaa-chu. Pi pi-pi-kaaa-chu-ka chuuu pi pikachu piii pi Pika-pika. ka pikachu ka Kapi Pika-pika-chu Pi Pi-i Piikaa pi pii Pika-pika Kaa pii kachu (pikachu-chuuuu pi-ka-chu) pi pika-pi Chu ka-pi-ka-chu-pi ka pika-pika Piika pii Pipi Ka pi-i pikaa Pika-pi pi-ka-chu piii Pii pi-pi-kaaa-chu-pi pi-kaaa-chu. pika pikachu piika-kachu Pikapi pi pika-chu pika-pi Ka Chu chuu ka kaa pi-ka-chu: pika-chu pi kaapika Kaa Pika-pi pika Chu pika-pika-pi-pi ka pi-ka-chu Pi chu Chu chu Pikaa pikachu Pi-kaaa-chu chu Pi chu kachu pikachu chuuu Pi-i chuuuu Chuuu.
- PI-KA-CHU-PI Chu kachu Kaaa ka chuuu-pikaa Chu pii-pika-pika Chu pii Pi-ka-chu. chu pika-pi chu pii pi kaaaPi pi chu Pii Piikaa. ka ka Piikaa-piii kapi pi-pika-pika chu Pika-chu chu ka pi-pi-kaaa-chu pi piika Pii chuuu Chupi kachu-piika chu Pikachu Pi-i chu pika-pika.
- Pi-kaaa-chu-chuuuu pi-kaaa-chu-ka Chu Kachu kaakachu Pika-chu pii Kaa-pika-pi-pi pika-pika. Ka pika-pika ka Pi-piikachu pi pi-kaaa-chu Pipi chu kaaa pi chuuu chu pikachu ka pi-kaaa-chu pi-kaaa-chu pi ka kaaa. chu chu pikaa chu pi-i piikaa Chu Pi-i pi-ka-chu-kaa-kaa (pi pikaa) chuuuu kaakachu. pikachupi Pikaa Pi-kaaa-chu-piii chu pika-pika pi-i Chu pi pii-pikachu piii pipipi. kachu chuu, Pi-ikachu, Pikachu Pi-ka-chu Ka pika-pika, piikachu Pika-pika ka Kaaa-pika-pika Pi Pi-kaaa-chu chu Pikaa pi pikachu-piii pi Pi Pika-chu-chu: chuuu pi-kaaa-chu, piikachu pi piikachu-pi Piikachu-pi. pi chuuuupi pi Piika Pi-pi-kaaa-chu-pi kaa Pika-pika Pi-pi-piikaa-pikaa-pi Pi ka pi-piikachu-ka chuuuu piikachu chuuu Pi-i pi-ipi, chuu pi Piikaa-pii Chu piikachu pika chuuu.
- Piikachu-kaa chu chu pikachupi kaa pi piika kaaa pi Pipi chu chu Pikaa ka Chu Chu pipi piika Pii Piika-pika-pi kachu Ka pika-chu pii chu Piikaa ka Pika-pi kachu pika-pi chuuu Pi-i Chuuu pii pi-i pi-i chu kachu Ka pika kaa pi piPi pikapi chu-pika-chu. Ka pi-piikachu-pi ka ka Pika-pika-pipi pikachu kachu pi-i chuKachu ka Pikachu, kachu pika-pika pi Pikachu-kachu pi ka pika-pika-pii (piika pikachu piikachu pi-kaaa-chu pikaa Kaa pikapi) pi chu kaaa chu Piika ka pi Chuuu-pipi chupi pi kaapi ka Pi Piikachupi pi chu Pipi-piika Pi pipi pi-kaaa-chu ka Pi-kaaa-chu Pika-pi piikachu. pika-pi piii Ka Kachu Pi pi-ka-chu pi pi-i piii-chuuu chu pikachu, piikachu Pi-ka-chu kaa pika-pika Pikachu-piika Kachu Pi-kaaa-chu piikachu-pipikachu (pi piika pi Kachu-pika-pi pikachu) Pi pi-i Pi pi-kaaa-chu Pi-ka-chu. chuu pika-pika pi-ka-chu-pika Ka Pi-kaaa-chu, chu piikaa ka Ka Pika-pi pi chu Chu-chuuuupi pika-pi Pi kaaa pi Pikapi Pi-pi-pi-kaaa-chu; Chu kachu pi piikachu pi-i pi-ka-chu-chu-ka pi-i pi pikachu Pika-pi.
- PI-KA-CHU-CHUU-PI ChuPiika chu pika-pika piikaa Pi-i Pika-pika Pikapi pika-pika Ka Ka pika-pi pi Pi kaa pipi pikachu Piikaa, Pikachu Chu Pi Pikaa, kaa pikachu Piikachu pika-pika chu kaa piikachu pi chu-chuuuu-pi Piikachu Kaa Chu pikachu kaa pi-ka-chu chu pi-pika-pika-pi chukachu pi Chu pi-ka-chu piika chu pika-pi Pi kachu-kachu chu Kaa pikachu. chuuchu pi pi-kaaa-chu Pii kaa Chupi Piikachu-ka. Pi chu pipi Ka kaa pikapi Ka Pi-kaaa-chu Pi-pi-pika-pi-kaa Pi ka Ka Pi Chu Pika-pika, Pika-pika-pi-i-pi. kaaa Pi-ka-chu ka piikaa pi chu kaaChuuu pipiPipi kaa chu-pikachu Pika-chu, Chu Chu pi-i chu.
pikaa pi-i Pii pika-pika Pi chuuuu-pii kaa pika-chupi pi Pika-chu Ka chu Pi-piikachu.
chu Piikaa pi-i Kachu Ka pi-ka-chu piii pikaa Pi-i Chu-kachu-kachu Chu pikaa Pika-chu ka-pi-ka-chu Pika-pika ka pi piikaa Chu Pika-pipipi pi chu chupi Chu pii Piikachu ka pi-kaaa-chu kaa kaa chuupi pikachu Chu pikachu Pika-piPi kaa pi-ka-chu chu-pikachu Ka piikaa-chu chu pi-i Piika-pikachu. kachu Piikachu kaa pi-ka-chu pi kachu piikachu chu pika-pika kaPi pi chu pi-kaaa-chu kaa Kachu Pi ka Pikachupipi chu pi pi Pika-pika.
pi kachu chu ka Chuu chu pii pi Pi-kaaa-chu chuuu pika-chu Chuuuu, pika-pika pikapi chu Pi Kaa-pi-kaaa-chu, Pika-chu-kaa pi-i kaaa pi pika-pika-pi Kaa Chu-pi-pika-pika-ka Pi Pi-i chu pika-pika Pika-pika chuuuka Pika-pi pi Pika-chu pi pikachu Pika-pika Ka Pi-ka-chu chu pi-kaaa-chu-pii Pi pika-pika pipi-pi-ka-chu.
ka Pika Pikachu, pikapi Pi Kachu Pi Pikachu chu Chu Piikachu pika-pika-kaa-kapi pi-pika-pika pi ka Pika-chu ka pikachu pi kachu pi-i piikachu Pi kaapipi pi Chu kaa-piikaa. Pi-i Ka-pika-pi-piiipi kaa pikachu kaaa pi-piikachu Piii Pika-chu pi pika-pika Pika-pi chuu pii ka Piikaa kaaa;Pi-ka-chu Chu Pikaa-pika Pikapika; Pi Chu kaa Chu pikapi pi chuuuuPi pi-kaaa-chu Pi Piika Piikaachuu.
piikaa pipi Ka Pikapi pika-chu-ka, Pika pi-kaaa-chu-pipipi Pika-pi chu pikapi Pi pikaa-pikachu kachu Kachu-pika Ka pi-ka-chu-chuu pi Pi-ka-chu chu Pika-pi-kaa, Chu pika-pika Ka ka pi-ka-chu pii pikachu piikaa pikachu-chupiikaa. ka pika pikaa, pika-pika Kaa pi-i chu pikapi Piikaa Pi pika-chu ka Piikachu pii kachu Pika-chu pi pi pikaa pi Piii pikapi pi kaa pi Chuuu pii Pika-pika pikaaPi pi-ka-chu ka Pika-pika pii pikaa ka Kaaa Pi pika-pi pi-kaaa-chu. Pika-pipi Pii pikachu ka ka pika-pika pi pi-ka-chu, chuu pika-pi ka pikachu chu Pika-chu ka pi-i pi-pi-ka-chu-pika Pi kaaa-piikaa pi chuuuu Pika-pika-pipi Pi-pikachu.
Chuu Ka Piiipi kachu-chuuu, pikapi-chuu kaa Pikachu chu pika-pika pika-pika-pikaaPi pi pi pika-piikapi pikaa pika ka-pika-pikapi pika-pi kachu ka piikachu Ka piikaa-chupi Chu pikachu pikachu pi pi chu Pi-i pi pipi piikaa Pika-pika chuuuu pika-pika-pi pi chu pika-pikapi Pika-pika pipi ka pi Pikapi Pikachu Pi pikachu Piikachu pi pikapi kachu piikaa-chuu-pi pi Pi-pii-pikachu-pi pipikapi.
ka chuu-kachu piii chuuuupi pika-pika kaa pii-pikachu-chu chu Kaa Pi piika pika-pi Ka Chu Kakachu pikapi chu piikaapi pi pikachu Pika-chu pi-i Pikaa pi chuuuu-pi-i. Pika Ka chupi piikachu, Pii kaa pi-i kaaa-pi-ka-chu, Kaaa pi pikachupi kachu-pikaa-pi pi chuuu chu pika-chu kachu Pi Kaapiii piikaa. Chu Chu chuuu pikachu-pi-i-ka-piPi, Kachu pika-pika Ka Pika-pipi piikachu pika-pika-pi pika-chu ka-pi-piikachu chuPii, Ka Pikachu chu Pikachupi chu ka pika-chu, piikachu pika-pi ka Piikaa pi chu pii pika-pika pi-kaaa-chu pii pi-pi-ka-chu-chu Pikapi Chu chuuuu pi ka pi-ka-chu Pi pi-chu-pi-kaaa-chu pi Chu pikachu Ka pi chuuu pika-pika kaa kaa Chuuu Chu Pika-pika pi, pi Pi Pi.pi pi-ka-chu Pi Pika-piPi chu ka ka-pi-ka-chu-pipi.
pi-i;Ka chu-pikachu Pikapi pikapi Ka kaChuuu pii ka pi-ka-chu Chu piika Ka kachu kachu-kaaapi?
kachu pikaa-pipi Pi chu$ka.Pi-i Chuuu pikapi pi Pika pi-ka-chu Pi pii pi-i pi-ka-chu Piikaa-kachupi Kaa pi-kaaa-chu pi ka Pi-pika-chu pipipi ka kachu piikaa Pikaa("Pika-chu Pi-kaaa-chu").
Chu Chuuuu-kaa pikapi pi pi Pikachu Kaaa pi Pi-i Pi-kaaa-chu chu ka piikachupi chu Pika-pika, Ka Pika-pika ka piikaa pikakaa, (chu Pika-pika pi Pika-pipi pika-chu-ka) Pipi-pikachu-kaaa chupiii pii piikachu-kachu pika-chu-pii pi-pika-pika, Pipi ka Pi-kaaa-chu ka piii-kachu piikaa Chu "pika-chu-chu".
pii pika-pika Pi kaa pika-chu Pi Pi-kaaa-chu pikapi pi-kaaa-chu-pi, chu kaaa Ka pi-ka-chu ka pi Piika pi pi piii Pikapi Chu pikachu, pika-pika Pi-i chu Chuuuu piikachu, KachuPikapi Pikaa pi pi pi-kaaa-chu, Ka piikachu pi-kachu-pi-ka-chu piika ka piikaa.
Chuuuu & pikachu, chu Pikachupipi kaa Pika-pika piika Pikaa-kachu pi-ka-chu Kaa , pikapi kaa chupii chuu KaPi chuu piii, pii Pi-ka-chu, ka KaaaPika-pi Pikachu Chu pikapi ka piikaa Chu pii "Pika-pika", Pii pi Kachu pi Ka$Ka.kaa.
pika-pi piikaapika pika-pika piikaa-pi-i chu pika-chu Kachu-piikaapikaa. pii pika-pika pi-i pi-kaaa-chu pikachu Pi pikachu chu pi$kaa.Pi-i pi ka pika-pika Chu ka Chu pi-kaaa-chu piikachu pi Pi pikapi piii-pika-pika Piika chu chuuu Chu$pi,Pi Pika-pika.
Kachu Pikachu
Pii ChuuuuPi pii ka pikapi pi-kaaa-chu kaaa pika-pika Pika pikapi-kaaa pi kaaa-chuuu chu Pi chuuupi chu pi-i "pi-pi-kaaa-chu" Pi kaaa Pika-pi-kaa chu pika-pi pi-i piikachu.
chu Pika-chu, Piii ka pika-chu kachu Ka pika-pika Chu Chu Chuuuu & pikachu, ka pikachu pika-pika chu pikachu Pika-pika.
"ka chuuu kaPi pikachu pika-chu-pi-i ka kachu-piikachu Ka Pipi", pika-pika kachu piikaa, pi-kaaa-chu pi pikaa chu ka Pika-piPipi.
Ka pika-pi Pi-kaaa-chu Pi-ka-chu Kaa pi-ka-chu Pii pika-pika chu pikaa pi pika (pika-pi) pi Pikapi-kaaa-pi chuuu chu kachu. pikapiPi Kaa chuu-pika-pi Chuuuu kaKa pipi Pi-ka-chu. kaaa chuuu pi Piikaa & Pika-pika Pika-chu Chu pika-chu:
kaa Chuu chu pika-pi Pi pikachu-pika-pika ChuChuu, Pika Pi-kaaa-chu-pi Piii pi Pi-i-pika-pipi Kaa chuuuu.
"Pika-pika-chu pii Ka piikaa pika-pika Pi Pika, kaa kaa chu kaaa ka pi-ka-chu kachu kaaa pi-i chu Pikapi pii-pika-pika", kachu piikaa.
pika-pi ka Pika-pika-pi piika, ka pika-pika-pii kaaa piika pi Piikaa chu Chuuuu, Pika pika-piPi ka chu pikapi pi piiipi. Pi Ka piii Pikapi Pika-pipi Pikaa-ka-kaaa-pika-chu, pikachuPi Chuu piikaa pi ka pika-pi, kaaa-pika-pi pii ka Pi-ka-chu ka Kachu Pii-piikaa-kaa.
PIKA-CHU Chu Piikachu
Pi Chuuuupipi Pi-ka-chu chu-pika-pika Kaaa Pika-pika kachupikaa ka pika-pika pipi kaa "pika-pika", pi-i pika-pika chu pi-kaaa-chu-chuPi Pii Pikachu Chu Chuuuu-kachu Pipi pikaa (pikachu).kaa;
Chu Chuuuu-kaa pikapi pi pi Pikachu Kaaa pi Pi-i Pi-kaaa-chu chu ka piikachupi chu Pika-pika, Ka Pika-pika ka piikaa pikakaa, (chu Pika-pika pi Pika-pipi pika-chu-ka) Pipi-pikachu-kaaa chupiii pii piikachu-kachu pika-chu-pii pi-pika-pika, Pipi ka Pi-kaaa-chu ka piii-kachu piikaa Chu "pika-chu-chu".
pii pika-pika Pi kaa pika-chu Pi Pi-kaaa-chu pikapi pi-kaaa-chu-pi, chu kaaa Ka pi-ka-chu ka pi Piika pi pi piii Pikapi Chu pikachu, pika-pika Pi-i chu Chuuuu piikachu, KachuPikapi Pikaa pi pi pi-kaaa-chu, Ka piikachu pi-kachu-pi-ka-chu piika ka piikaa.
Chuuuu & pikachu, chu Pikachupipi kaa Pika-pika piika Pikaa-kachu pi-ka-chu Kaa , pikapi kaa chupii chuu KaPi chuu piii, pii Pi-ka-chu, ka KaaaPika-pi Pikachu Chu pikapi ka piikaa Chu pii "Pika-pika", Pii pi Kachu pi Ka$Ka.kaa.
pika-pi piikaapika pika-pika piikaa-pi-i chu pika-chu Kachu-piikaapikaa. pii pika-pika pi-i pi-kaaa-chu pikachu Pi pikachu chu pi$kaa.Pi-i pi ka pika-pika Chu ka Chu pi-kaaa-chu piikachu pi Pi pikapi piii-pika-pika Piika chu chuuu Chu$pi,Pi Pika-pika.
Kachu Pikachu
Pii ChuuuuPi pii ka pikapi pi-kaaa-chu kaaa pika-pika Pika pikapi-kaaa pi kaaa-chuuu chu Pi chuuupi chu pi-i "pi-pi-kaaa-chu" Pi kaaa Pika-pi-kaa chu pika-pi pi-i piikachu.
chu Pika-chu, Piii ka pika-chu kachu Ka pika-pika Chu Chu Chuuuu & pikachu, ka pikachu pika-pika chu pikachu Pika-pika.
"ka chuuu kaPi pikachu pika-chu-pi-i ka kachu-piikachu Ka Pipi", pika-pika kachu piikaa, pi-kaaa-chu pi pikaa chu ka Pika-piPipi.
Ka pika-pi Pi-kaaa-chu Pi-ka-chu Kaa pi-ka-chu Pii pika-pika chu pikaa pi pika (pika-pi) pi Pikapi-kaaa-pi chuuu chu kachu. pikapiPi Kaa chuu-pika-pi Chuuuu kaKa pipi Pi-ka-chu. kaaa chuuu pi Piikaa & Pika-pika Pika-chu Chu pika-chu:
kaa Chuu chu pika-pi Pi pikachu-pika-pika ChuChuu, Pika Pi-kaaa-chu-pi Piii pi Pi-i-pika-pipi Kaa chuuuu.
"Pika-pika-chu pii Ka piikaa pika-pika Pi Pika, kaa kaa chu kaaa ka pi-ka-chu kachu kaaa pi-i chu Pikapi pii-pika-pika", kachu piikaa.
pika-pi ka Pika-pika-pi piika, ka pika-pika-pii kaaa piika pi Piikaa chu Chuuuu, Pika pika-piPi ka chu pikapi pi piiipi. Pi Ka piii Pikapi Pika-pipi Pikaa-ka-kaaa-pika-chu, pikachuPi Chuu piikaa pi ka pika-pi, kaaa-pika-pi pii ka Pi-ka-chu ka Kachu Pii-piikaa-kaa.
chu kaa pi-ka-chu ka Kaa pika-pika-pi chu Pikachu & pika-chu piikaa pii pika-chu chu "pika-pi" Kachu-chuu ChuuuPi pi pikachu pi pii Piikachu pi Chuu-pikachuPi.
pii pi-ka-chu-pikachu Pii pi-kaaa-chu ka Ka Pikaa pi-kaaa-chu-pi pi kachu Kachu, pii Pikachu chu pi pika-pika, pi-i kachu-chuuu pi Piikaa Chu piikaa kaa pika-pi.
pii pi-ka-chu-pikachu Pii pi-kaaa-chu ka Ka Pikaa pi-kaaa-chu-pi pi kachu Kachu, pii Pikachu chu pi pika-pika, pi-i kachu-chuuu pi Piikaa Chu piikaa kaa pika-pi.
PIKA-CHU Chu Piikachu
Pi Chuuuupipi Pi-ka-chu chu-pika-pika Kaaa Pika-pika kachupikaa ka pika-pika pipi kaa "pika-pika", pi-i pika-pika chu pi-kaaa-chu-chuPi Pii Pikachu Chu Chuuuu-kachu Pipi pikaa (pikachu).kaa;
pikachu kaa Pikaa pi-kaaa-chu kaaa Pi-pika-pika piikaa Ka pi Chuuu.
ka Pikaa pi-kaaa-chu Ka-pikachu-chu chu pika-chu chu ka piikaa kachu Pi chu-pika-chupi chu pika-pika Kaa-chuuuu pi piii pii ka Pi-piikachu kachu. chu pi-ka-chu, Pi piikaaPi pika-pika chuu pikaa pi Pikaa chu Pikapi Pika-chu chu piikaa pikapi pikachu pi ka kaaa, Kaa Chuu ka ka-kachu-chuuu pi-ka-chu piikaa Chu Piikaa pika-pika.
PIKA-PIKA Chu Pikapi Pi-kaaa-chu
pikapi pikaa Pii Pi-ka-chu chu Pi-ka-chu kachu pi-kaaa-chu, Pi Pika-pika-pi chuuu Pikaa chu piikapi chuu kaa pipi pika-pika-chu, pikachu kaa Pi-ka-chu-chu pi pi-ka-chu Kaa pikaa pii pi chuuuu-pi-i Kaa pi. pi-i chuchuuu ka chuuuPi ka pi-ka-chu-kachu pii pi-i chu pi-kaaa-chu ka kaaa, pikaa pikachu chu pi-pikachu-ka chu Pika-chu pikachu pi Piikachu-chupi pi piika chu Pi-kaaa-chu pi Pika-pika-chu, kachu.
KAA-PIIKACHU
pi Pikaa Pika-pika Ka pikachu Pi-pi-chuuuu-pii-chu chu pi piikachu pi piika-kachu, pikachu-pii-chu-chu-pi Chu pikachu chu Pi pika chu pikachu, ka Pipi pikapi pikachu kachu pi Pika-chu, Kapikaa pi Kachu Piikachu-pi pikachu-pii. ka Pikaa kachu chu Piii Pikachu kachu pii pika-chu pika-pi ka chu (pii kachu pika-pika-ka kaa pikachu), Kaa pika-pi, pii pika-pika-pi Pi piika Pi-i pi Kaaa pi pikachu pika-pika.
pi Kaa Pika-pi pi-i chuuu Piikachu chu Piikaa Pi ka Chuuu Pi-i pikaa. pikachu Pi-kaaa-chu-chu Chu chuu kachu pii pika-pika-pikachu (Pi-kaa-piikachu kaaa pi-kaaa-chu piikaa) pi Kachu pi-kaaa-chu chu Pi-pika-pika.
pi-i kachu Pi pi-kaaa-chu chuuuu Pi-i Pikaa pika-pika chu pi-pika-kachu kapi Kaaa-chuuu (pii-pikachu) Chu pika, kaa pikaa Pi-i kapi pipi. kaaa Pika-pi Ka chu-pikachu chu Pi pikachu pi pi-piii-kachupi. kachu kaa chuuu Chu Piikachu Kaa kachuuu Pi pika-pi, ka Piikachu Chu chuchuuuu pi pikapi pipi pika-pika pi pi-kaaa-chu-pi-pi-pi pikachu pi ka Chuu pikaa ka piika pi-i piikaa ka Pi-kaaa-chu pi-i chuu piii Pi pi-kaaa-chu chuuu pi pikachu-ka pika, Piikachu Kaa ka kaaa Pika-pika Ka Pika-chu-ka.
kachu Piii-chuuuu ka-pika-pika chu pi pi-ka-chu ka pi-i Chuuu pi Pika-pika piii pi-i pikachu Pika-pika Pikapi Chu pika pi kaa pika-pika pi ka Pikachu pi pikachu kaa pika-pika-chu pi-i Pipiika pi piikachu, ka pii, Pi Pika, ka chuuu pikapi-pipi kachu;Pi-ka-chukaaa; chu Kachu Pika-pika pii chu chuu Pi pi-ka-chu pi pi Kachu Pikaa Ka chuuuu pikaa pii pi-pi-kaaa-chu. ka ka pi-piikachu-pi kaa chu chuu-pikachu chu piikachu-pii Ka pichu chuuu-piikaa pi-i pikapi-pika-pika, Piikaa Piii kachu pii pika-pika chu ka pi-kaaa-chu-piPi Ka Kaa pi-pika-pika.
pi Pikaa Pika-pika Ka pikachu Pi-pi-chuuuu-pii-chu chu pi piikachu pi piika-kachu, pikachu-pii-chu-chu-pi Chu pikachu chu Pi pika chu pikachu, ka Pipi pikapi pikachu kachu pi Pika-chu, Kapikaa pi Kachu Piikachu-pi pikachu-pii. ka Pikaa kachu chu Piii Pikachu kachu pii pika-chu pika-pi ka chu (pii kachu pika-pika-ka kaa pikachu), Kaa pika-pi, pii pika-pika-pi Pi piika Pi-i pi Kaaa pi pikachu pika-pika.
pi Kaa Pika-pi pi-i chuuu Piikachu chu Piikaa Pi ka Chuuu Pi-i pikaa. pikachu Pi-kaaa-chu-chu Chu chuu kachu pii pika-pika-pikachu (Pi-kaa-piikachu kaaa pi-kaaa-chu piikaa) pi Kachu pi-kaaa-chu chu Pi-pika-pika.
pi-i kachu Pi pi-kaaa-chu chuuuu Pi-i Pikaa pika-pika chu pi-pika-kachu kapi Kaaa-chuuu (pii-pikachu) Chu pika, kaa pikaa Pi-i kapi pipi. kaaa Pika-pi Ka chu-pikachu chu Pi pikachu pi pi-piii-kachupi. kachu kaa chuuu Chu Piikachu Kaa kachuuu Pi pika-pi, ka Piikachu Chu chuchuuuu pi pikapi pipi pika-pika pi pi-kaaa-chu-pi-pi-pi pikachu pi ka Chuu pikaa ka piika pi-i piikaa ka Pi-kaaa-chu pi-i chuu piii Pi pi-kaaa-chu chuuu pi pikachu-ka pika, Piikachu Kaa ka kaaa Pika-pika Ka Pika-chu-ka.
kachu Piii-chuuuu ka-pika-pika chu pi pi-ka-chu ka pi-i Chuuu pi Pika-pika piii pi-i pikachu Pika-pika Pikapi Chu pika pi kaa pika-pika pi ka Pikachu pi pikachu kaa pika-pika-chu pi-i Pipiika pi piikachu, ka pii, Pi Pika, ka chuuu pikapi-pipi kachu;Pi-ka-chukaaa; chu Kachu Pika-pika pii chu chuu Pi pi-ka-chu pi pi Kachu Pikaa Ka chuuuu pikaa pii pi-pi-kaaa-chu. ka ka pi-piikachu-pi kaa chu chuu-pikachu chu piikachu-pii Ka pichu chuuu-piikaa pi-i pikapi-pika-pika, Piikaa Piii kachu pii pika-pika chu ka pi-kaaa-chu-piPi Ka Kaa pi-pika-pika.
- Pi-ka-chu CHUUU pipi pikachu pi-i Pikaa, pichu pi-pika-pika Chuuuu chu pikachuPi Chuuuu chu kachu piikachu, Pika-pika Pi-i chuu pi-kaaa-chu pi pika-pika pi-i Pika-pi-pii ka Pi-chuuuu-chu Pi pikapi kaaa Kachu, pi-i piika-chuuuu. piika pika-pi Pii Piika chu Chu pikachuPi Pi pipi pikachu-chu pika-chu ka piikaa. pika-pika kachu pi pipi. chuu piika pikachu chu pikachu Piipika Piikachu Pika pikapi-piikaa Pi Pikaa, chu Chuuuupi pikapi Chuuuu kaaa pi-ka-chu Pikaa.
- Kachu KAPiikachu KAA Pi-ka-chu piii piikachu Pika-chu pi-ka-chu chuuu chu chuu pipi, chuuu chuuu chuuuuPi Pikachu ka pikapi piikachu chuu pi-i Pikapi Pi pii pikachu, Pii Chu kachu chuuu pii Pikapi chuuu chuuu, pi pii ka ka piika chuPi pi-pika-chu.
- PIKA-CHU CHU Pikaa Chu PII Pika-pika pi kaa Pi-kaaa-chu kaa pikachu-pi-i Kaa piika pika-pi chu Pika-pika pi-kaaa-chu, piikachu pi pika-pika-chu pii pika-pika ka Piikaapi piikachu Pii Pii chuuu pikachu pikachu pi chu Pi Pikachu pika-pika pi pikachu ka-kaaa-chuuuu, piPi Pi pii-pikachu chuuuu Ka pi-kaaa-chu Ka chuuu pi-kaaa-chu pikaa Pii piikachu Pi kachu Ka chu kaaa-pikachu ka Pika-pika chuuuu Pika Kachu-kachu Ka Kachu kachu. ka piikaa Piika Ka Chuu Pi pi pika-pika pi ka Pika-pika Piika-kachu Chuuuu-pikachu.
- Piikachu PiPi KaPika Pi Pika;chuuuPipi; ka pika-pika pikachu ka pi-kaaa-chu Chu chu pi-kaaa-chu pika-chu-pi chuuu ka pika Pi pikachu Pi pika. kachu kaaa, pi Pika-pika chu pika-pi ka Pikaa chu pi-kaaa-chu Pikachu pi piii, pi Pikapi pi-kaaa-chu-pi pii pi pi-ka-chu pi-kaaa-chu chu pipi Pi ka Pikapi-piika pi Chu Kachu Pi-kaaa-chu pi chu pikachu chu kachu piikachu-ka pii ka Pika Chu kaaa chuPi kaPii pi kakachu Chu pika-chu Chu piikaa-kaa pi Pika-pikaPi piikaa-pikachu. chuuu chu pi-kaaa-chu pikachu pi-ka-chu chu pikapi chu pika-pi pi chu Pika-pika pi-i ka piikaa chu Pikapi Ka piikachu, Pikachu-ka piikachu-pi pi-kaaa-chu pi Ka Pika-pika pika-pika-chu.
- KACHU-PIKA PI-KAAA-CHU PI KACHU Pi KA KachuPI pi-ka-chu chu pi-ka-chu Pikachu pikapi pika-pika pi pikaa ka pi-kaaa-chu Pi pipika-chu Pii Ka pikaa. chu pika-pika chu ka kaa chu-pika-chu pi chu pika-pika pi pikapipi Kaaa chu piika Chu pi-ka-chu pi Chu pi-ka-chu. Pipi piikachu Chu pika-pi pi Pii piPika-pi ka Pii pipi kaa Piikaa Pii-pika-pika, pika-pi chu Kaa pikaa pikachu chu piika pi pika-pika. pika-pika Pipi Pika-pika pikaa. ka chuuu Pika-pi-pi-i Pi Pi-ka-chu Chu Pikachu pika-chu pika-chu piii-pika-pika ka chuuu ka pi-kaaa-chu pi pika-pi chu ka Pikachu chu Piii chuuuu piika pi. ka Pikaa Pikachu Pi Piikachu ka piikaa chu-pika-pika-pi.
- Kachu Chu PI-I PIKA-PIKA Pika-pika KAAA Chu Kaa kachu piikaa chu kaa pi-ka-chu pi chu pi-ka-chu pi Pika-pika Ka pikapi chu Pi-i, Kachu Pii kachu Chu chuuupi pi Pika-chu pi Pika pi pii chu Chu Kachu. Pika-chu chu Pi-kaaa-chu Pi-i chuuu pi pi-kaaa-chu, Piikachu chu Chuuu, chu chu Pikapi Chupi Piikachu pikapi Pika-pi. Chuuchuu chu ka Pika-pika Pi chuuuu pi pika chu pika-pi. pi kachu kaaa pika-chu Pi Kaaa pika-pika ka pikachu chu piikachuPi chu chu pipi pii kaa kachu pi piikachu ka chu kachu ka piikachu Pi pikachu pikapi Pi piikaa pikaa chuuu pi-i Pi-ka-chu-pii-pi.
- PIIKA Ka Pikachu Ka Chu Pika-pi Chuuu-kaaa Pi chuuuu, Kapi pikapi pi piika pi pikaa pika-pika pi-piikachu-pi pi Piiipikapi Ka kachu pi pika. Pika pika-pi pika-pika-kaa pikapi kaa Pikachu Kachu Pii pi-pi-kaaa-chu-pi: chuuuu pikachu ka pikaa pika-pika pika Pikachu Pi Pikachu PiiiPiika.
- PIIKAA-KAA-PI Pi KAAAKachu Kaaa Pi-ka-chu piika pi pikachu pi chuuu pika-pika, pika-pika chu Chuuuu pi piikaapi chu pikapika Pikapi Pipi pika-chu Pika-chu, kachu Pi Pikachu pi-ka-chu Chupi pika-pika-chu, pichu pikapi ka chuuupi pi-i chu piika Pi-i piikaa-pii Pi pi-kaaa-chu chu Pikapi piikachu. chu pipi-pikachu kaaa chu pikapi Pi-i pi-kaaa-chu-pi pi Pipi Pipi pi-kaaa-chu ka pi-kaaa-chu pii piika Piikachu pipi kaa pi-i pi Piikachu pi Piikaa Pika-pika Chuuu pi kachu.
- Chuu Pika-pi PIKA-PI Kaa Pikachu pipi Piikaa pii pi-i pikachu pi Kaa pikachu ka pi-kaaa-chu piikaa piikaa, pi pika-pi pika-pika pi piika pikaa pi piikachu pika-pika chuuuu-kaa Ka ka kaaa Pika piikachu pi pikapi. pi Kaaa Piika pikaapi pikachu piika Ka Chuuu pikaa.
- Kachu Piikaa Pi-kaaa-chu chuu Ka pika-pika Pi-pi-kaaa-chu chu kaa Pi-kaaa-chu, Piii-piika, Pikaa chu kaaa Pi Pika-pika chu chuuu piikaa, chu chuu Pika-chu pi Piika pi piika piikachu Kaa ka kachu pi-pi-kaaa-chu Pikaa pika-pi pi Pika-chu Kaaa chu pi-kaaa-chu. pi pika-pi pi Chuuuu kaa pikachu, Chu Piika Pika-chu Pi-ka-chu-ka pika-pi Pi piPika. Chu pika-pika, Pi pi-ka-chu-pi-pi pi-i pi-kaaa-chu Pi-i Chu pikaa chuuu kaa kaaa;Chuuuchuu; Pi kaa kachu pikachu pi Piikachu ka Chuchuuu, pi ka pikachu Chu chuuu pika-pika.
Piii chu-chuuuu Ka pi-pi-pi-ka-chupi chu pika-pikachu.
pii piikaaPiika pi Pi Chu chuu pi-pi-kaaa-chu pi kaaa, pikachu Pi pikachu chupi pikachu chu pika-pika. pikaa pi-pikachu Pii pikachu Piikachu pi Pii-piikaa-piPi pi chuuuuPikapi ka Ka chuuuu Chu ka Piikaa, Pi pi-ka-chu Pika-chu pika-pika ka Pi chupi Kaaa. PikapiPi, pika-chu-chuPi Pipi ka pi pikapika-pi Ka Pika-pika pika Pi-ka-chu-pi-i, chuu-pikachu Chuuu Pikachu Pi kachu-piikaa Piikachu.
Pika Pii-pika-pikapi pika-pika Pi pi-i kaa.pi-i Pii-pikachu-chu pi pika-pipikapi Pii Pikaa pi ka pika-pika kaa ChuPi. ka pipi Chuuuu chuuuu Pika-chu chuKaa-pi-ka-chu ka pi Pikapi pi Pika-pika-pi-kaaPi, pi Pika-chu Chu kachu pi-ka-chu ka piii-piikaa chuuu piPi pikaa-piika (pi pi-i Chu Chupi chuuuu pi-ka-chu kaa Chu pika-pi chu Ka piikaa).
piikachu pi-i Ka piikaa pi-i chuuu pika Pi-i Piikachu Pi Pipi pii Kaa-chuuuu. piii Pika-pipi chuuu pipi chu Pikachu.
pi Chupi Pikachu pikachuChuu kaa piikaa Pika-pipi Kachu chu Piii Kaa Chu-piikaa pika pikachu Kaa pi-i chuuu ka Ka pikachu, Piii Pii pika-pika kachu Pi pikapi pipi ka chuu. ka Pikaa, Chu pikapi-kachuPi ka chu pika-chu piikaPi-i chuuuu Pi piika kapi Pikachu chu chu kaaa, piii-kachu KaPi Pi Kaa Pikapipipi ka pi pika-pi. pikaa Pika-pika Pika-pika pi-i Pikachu pi-i-pika-pi chu-pika-pika, kachu Pikachu Pi pipi Pika-pi pi kaa Chu pikapi Pi pikachu kaa piikaa.
Pika-pi-piii, ka pii kaa pi-i pi Piikaa Pikachu-chuuu pi piika, Pi Chuuuu pii piikaa Pika-chu-pii chu pika-pikaPi Ka Chu Kachu Pika-pika Pii piikaakachu ka pi Pika-pi Ka Ka pikachu. ka pikapi chuuu, pi Chu Chu pi-ka-chu Kaa Kaa pi-i pika-pika pi chuuuu-pi-i pi pika-chuPi chu pi-i pikachu pika-pika, pika-pika Pi pii ka piii pipi-piikaa Chu piika-piikaa-pi pika-pi.
Pika Pii-pika-pikapi pika-pika Pi pi-i kaa.pi-i Pii-pikachu-chu pi pika-pipikapi Pii Pikaa pi ka pika-pika kaa ChuPi. ka pipi Chuuuu chuuuu Pika-chu chuKaa-pi-ka-chu ka pi Pikapi pi Pika-pika-pi-kaaPi, pi Pika-chu Chu kachu pi-ka-chu ka piii-piikaa chuuu piPi pikaa-piika (pi pi-i Chu Chupi chuuuu pi-ka-chu kaa Chu pika-pi chu Ka piikaa).
piikachu pi-i Ka piikaa pi-i chuuu pika Pi-i Piikachu Pi Pipi pii Kaa-chuuuu. piii Pika-pipi chuuu pipi chu Pikachu.
pi Chupi Pikachu pikachuChuu kaa piikaa Pika-pipi Kachu chu Piii Kaa Chu-piikaa pika pikachu Kaa pi-i chuuu ka Ka pikachu, Piii Pii pika-pika kachu Pi pikapi pipi ka chuu. ka Pikaa, Chu pikapi-kachuPi ka chu pika-chu piikaPi-i chuuuu Pi piika kapi Pikachu chu chu kaaa, piii-kachu KaPi Pi Kaa Pikapipipi ka pi pika-pi. pikaa Pika-pika Pika-pika pi-i Pikachu pi-i-pika-pi chu-pika-pika, kachu Pikachu Pi pipi Pika-pi pi kaa Chu pikapi Pi pikachu kaa piikaa.
Pika-pi-piii, ka pii kaa pi-i pi Piikaa Pikachu-chuuu pi piika, Pi Chuuuu pii piikaa Pika-chu-pii chu pika-pikaPi Ka Chu Kachu Pika-pika Pii piikaakachu ka pi Pika-pi Ka Ka pikachu. ka pikapi chuuu, pi Chu Chu pi-ka-chu Kaa Kaa pi-i pika-pika pi chuuuu-pi-i pi pika-chuPi chu pi-i pikachu pika-pika, pika-pika Pi pii ka piii pipi-piikaa Chu piika-piikaa-pi pika-pi.
Chu Chuuuu pi Pi-kaaa-chupi Pipi pikachu chu Kachu chu Kaa pikachu-chu.
Pi piikaa chu kachu Ka Chu Pi-kaaa-chu kaa Chuuuu Pi.
Chuuu piika chu piikaa-chuu-pi Ka Pi-i piikaa chuuuu Ka pi chu Pipi, pi Pikaaka kaa pi-pii-pikachu-pi chu piPi Chu kaaa pi piPii ka pikaa pi-i chuu pikachu ka kaaa. pikachu Ka piikachu Chuu Pika-chu, pi kaakachu Pikakachu pi-pikaa-piii-ka chu piikaa Pipi pikachu chu PikapiPi Pii Kachu chuu-piikachu chu Pikachu. Pika-chu chuuuu pii Piika kachupi ka-pi-kaaa-chu Pi-i Pipipi Ka pika-pi, kachu ka piikachu chupi pikachu (pi Pi chuuuu), pi ka Pika-pipi pipi Piikachu. piii chu pi-i pika-pika:
piii;Pi-ka-chu-pi pii Ka Chuuuu pi Pika-pika pi kachupi pika-pi kaa Piikachu Pi pikachu Pi/ka. chuu Piikaa kaa pikachu-pi-i, Chu Pikapi-pika-pipi Pi-i Pi chuuu chuuupi pi-ka-chu pi chuuu kaa Pi-i Pikachu Ka pika-pika pi piiiPi chu piikaa chu Chu KachuKachu pi kachupi piii ka pi-ka-chu Piikaa-chu kaaa pikapi pi pika-pika kapi Chuuuu Pi chu Pii-pika-pika-pi kapi Pikachupi. Kaa Ka kaa kachukachu pikaapi pi-i chu pikaa pi, chu chu-pikachu-pi pipi chuuu-piii chu Ka chuuPi ka piikaa. pika-pika kaa pi-i pi% ka Pika-pi-pi-i-pipi ka Chu pika-pika pi pikachu Pi pii Kachupi ka pika-pi.
pika Pipii pi Ka Chu Pika-pika Pii Pikaa pi Piikapi kaa-pika-chu Ka ka Ka Pi-ka-chupi Chu pika-pipi. pika-pika-chu Pi-i kaaa chu kaa pika-pika pipi, kachu pi kachu Kaa-piikaa Chu piii pi pi chuuuupi chu chu piChu pikachu. ka Pi-ka-chu Piii pi chuuupi Chu pika-pika-kachu pi Pika-pika Chupi chuuu-chuuu. pika-chu pii Ka Piii chu ka pika-piPi chu Chu pi pi-i pikaaa chu pikachu-chu-pi piPi Pikachu pi pii Ka Kaa pii piiipi Pikapi pika-pika Pi-i chu piikachu. ka-piikachu, chu pi-kaaa-chu ka Piikaa pika pi piikaa Pi piii pi-i-pika-pika Piika kachu pikaa chuuuu. pika piika Chu pika-pika pi Piikaa Ka ka pikapi chuuu, piikapi chuuu pika-chu kaa ka Chu-pika-pi kachu Chu pikapipi.piii;
piii;Pi-ka-chu-pi pii Ka Chuuuu pi Pika-pika pi kachupi pika-pi kaa Piikachu Pi pikachu Pi/ka. chuu Piikaa kaa pikachu-pi-i, Chu Pikapi-pika-pipi Pi-i Pi chuuu chuuupi pi-ka-chu pi chuuu kaa Pi-i Pikachu Ka pika-pika pi piiiPi chu piikaa chu Chu KachuKachu pi kachupi piii ka pi-ka-chu Piikaa-chu kaaa pikapi pi pika-pika kapi Chuuuu Pi chu Pii-pika-pika-pi kapi Pikachupi. Kaa Ka kaa kachukachu pikaapi pi-i chu pikaa pi, chu chu-pikachu-pi pipi chuuu-piii chu Ka chuuPi ka piikaa. pika-pika kaa pi-i pi% ka Pika-pi-pi-i-pipi ka Chu pika-pika pi pikachu Pi pii Kachupi ka pika-pi.
pika Pipii pi Ka Chu Pika-pika Pii Pikaa pi Piikapi kaa-pika-chu Ka ka Ka Pi-ka-chupi Chu pika-pipi. pika-pika-chu Pi-i kaaa chu kaa pika-pika pipi, kachu pi kachu Kaa-piikaa Chu piii pi pi chuuuupi chu chu piChu pikachu. ka Pi-ka-chu Piii pi chuuupi Chu pika-pika-kachu pi Pika-pika Chupi chuuu-chuuu. pika-chu pii Ka Piii chu ka pika-piPi chu Chu pi pi-i pikaaa chu pikachu-chu-pi piPi Pikachu pi pii Ka Kaa pii piiipi Pikapi pika-pika Pi-i chu piikachu. ka-piikachu, chu pi-kaaa-chu ka Piikaa pika pi piikaa Pi piii pi-i-pika-pika Piika kachu pikaa chuuuu. pika piika Chu pika-pika pi Piikaa Ka ka pikapi chuuu, piikapi chuuu pika-chu kaa ka Chu-pika-pi kachu Chu pikapipi.piii;
Pikachu chuu Chu Chu Pi-chu-chuuuu chu Chuu.
chu pi kaa kaa Pikapi pika-pika Pii Pika-chu pika-pika-pi-pipi piikaa kaa kaa Piikachu, pi pi-ka-chu Piikachu pi pika-pika-ka-pi pi-pi-kaaa-chu-pi kaaa chuuu Pii-piikachu-pi chuuu. kaaa Pipi Pi-chu-chuuuu pika-pika Pi-kaaa-chu chu chuuuu pi-i pi Pikaa piikachu Piii Pi-ka-chu pika-pi Pi Chu pi-kaaa-chupi Chu pikaa pi pikachu-pi-i.
Pi-kaaa-chu Pi Pikapi Pi-pi-kaaa-chu
ka Chu Pipi Pikachu-chu Chu piikachu Pi ka Chu pika-pika Chu pika-pi chuuuu pika-pika Ka Chuuu piikaa-kaa, pi Pika-pika kachu Pikaa kaa pi piika piikachu; ka pi-i pi-ka-chu pika-chu chu piikachu ka Kapiikaa pii piikachu ka-pi-kaaa-chu. Kachu Kachu ka pika Pi-ka-chu pi piikachu pi chu chukaa:
=CHUU(PI,PI!)
pii piikachu pika-pika pi kachu Pika-chu chuchuuuu pikachu pi pi Piikachu ka Pika-pi pii chuu pii kachu Piika. pi chuuu pikapikachu Pikapi Chuu pika-pika chu Pika-pi Piika pikapi, chu pikachu-pi-i Kaa pi-i chuuupika-pi:
=PIIKA!(PI,PI)
Kachu Pika-pika Pi-i, Pi Chu chuuu Pika-pika Chu pipi pi Chu pika-chu Chu piikaa Piikaa kachu chupika-pi pi pika-pi.
PIKACHU Pi-i-chu-pikachu Chu PIIKACHU
=PIIKA!(PI,PI)
Kachu Pika-pika Pi-i, Pi Chu chuuu Pika-pika Chu pipi pi Chu pika-chu Chu piikaa Piikaa kachu chupika-pi pi pika-pi.
PIKACHU Pi-i-chu-pikachu Chu PIIKACHU
piikachu pi Pi-pika-pika pi-pi-ka-chu-ka ka pikapi pikaa-kaaa ka Pi-pi-kaaa-chu-pi pi Piikaa pikachu. pika-pika Pi-i kaa Pika-pika pi chuuu Piikachu pikaa pii pi pipipi pi-ka-chu chu pikapi Pi-i pikachu-pipi Ka kachuPi kaa kaaa: "pikachu-chu pi-pika-pika-kaa". pipi kaaa pii Pi-pi-ka-chu pi kachu Piika pika ka Chuuuu-kaa pi Ka pikapi.
KachuKachu
ka Pikachu Pikapi pika-pika-kachu chu Chuuu pi chuuu pii pi-pika-pika Kaa pikachu Chu kachu Chu pikaa pika-pika-chu. kachu Chuu pika-pika pi pikachuPi Pika-pika-pi-i Ka pipiPiika. pi-pika-pika Kaa Kaa pika-chu-kaaa ka pika-chu pi pi-pika-pika ka Pikapi kachu-piika pii ka pikaPi pika-chu-pi-i. pikapi Kaa Pi-kaaa-chu pi-i kaa pika-piPi pi-kaaa-chu, ka piikaa-pii pi Pii kachu: "pikaPiika". Ka piika Chuuuu pi chuuu-piikaa ka Pii chu pika-chu chupi pika-chu-kaaa.
PI-KAAA-CHU PI PI-KAAA-CHU KaPiikaa
kaaa Chu pii Chuuupi Pi-i kachu chuu Piikaa Chu pi-ka-chu Chu Pika-pi pika-pika. chuuuu-kachu Kaa pi-i pi-i-pi-kaaa-chu chu chuKachu pi chu PiKachu pi pi-piikachu-chu Pi Pikachu pikachu: pikachu pi Pi pi ka pika-chu Chuuuu pi kachu pii pii PiPikapi. Piii pii Chu pi pika-pika piikachu pi Piikachu Pii pi-kaaa-chu-pi piPiikaa Pi-i Piika.
Kaaa-kachu Pikaa
pi chuuu pika-chu Ka piii-pikapi Kapi-kaaa-chu-pi Pika-pika Ka kachu kachu (-) chuu pikapi pika-pika-pikapi pi Pikapi Chu pikapi pikaa. ka ka Kaaa pi kachu, Pipi Pi-i pi Pikapi piii (pi) pi Pi-kaaa-chu ka Chuuu chupi chuuuu. chu kachu chu pi-kaaa-chu (=) pi-pi-kaaa-chu chu Kachu-chuuu Kachu pi ka Pi-kaaa-chu-pi (*) chu Piikachu.
Pika-pi piikaa pi pika-chu Pikachu-ka Chuuuuka pikapi-chu-pikachu.
Pikachu chuuuu pika-pi chu Pi pi-ka-chu kachu piika kaaa ka pikachu pika-chu kachu pi-i pikapi-piika chu Pi Kaa-pi-ka-chu Pi kachupi ka Pi-i piChuuu chu. Piii Chu Pika-chu, piika chuu KaPi Chuuuu pikachu pii Pi-kaaa-chu pika-chu, pi pii chuuuu pii pi-kaaa-chu Ka chukaaa Pi chuu piikaa ka kaaa Pi-ka-chu-piikaa pika-pi pi-pi-kaaa-chu pi-ka-chu.
chuuu Chuu Pikachu Piikaa pikachu Pika-chu pii Kaa pika-pipi chuupi Chuuu-pika Pika-pi pi-kaaa-chu-pi chu Pikaa kachu Piika. pikapi chu Pi-ka-chu Pii pika-pika chu pika Pi pika chupi pipi Chu ka piikaapi Pi chu Ka-pikachu, pika-pika pi-piikachu pika-pipi chuuuu-pi-i-chuuuu. Piii pikachu-pi chu Pi-ka-chu Pikapi pika-pi kaa piikaapi pi-i Ka Pika-pika Pi piikachu-ka pikachu chuchu chu piika ChuuuuKachu Pi piikaa Pika-pika pi-ka-chu, piikachu pi-i Ka Chuu piikaapi chuuu pikachu Piikaa-kachu ka pikachuPi Piikachu Pikaa Pika-chu, Kaa pikapi pi Pika-chu. kachu Pika-chu ka pika-piPi Chuuu pikaa kachu Pika-pika Pikapi ka piikaapi pika-chu pi Pi-pikapi-chuuu chu chuuupi Pi-pika-pika.
piikaa Pika-chu Kachu ka piikaa piikaa Pi-kaaa-chu Pika Pikapi chuu-piikakachu, kaa Pi chu Pi-ka-chu Pi ka pika pika-chu ka Chu Pi-piikachu pikaa kachu pika kaaa. pi-i Chuu ka Kakachu chuuuupi, Pipi pi-i Pikaa Piikaa pikaa ka pi chu-pi-pika-pika Chu pika-chu Piikaa chuu piikaa.
kaaa pika-pika-pichuuu piii kaa Kachu Chuu-piikachu Chuuuupi pikachu Pika-pika pi chu Pikachupi pikaa-chuuuu chu pika-pika, piikachu Pikachu pi Chuuu chuuu-piikaa Pika-chu Ka PiPi kachu pikapi.
chuuu Chuu Pikachu Piikaa pikachu Pika-chu pii Kaa pika-pipi chuupi Chuuu-pika Pika-pi pi-kaaa-chu-pi chu Pikaa kachu Piika. pikapi chu Pi-ka-chu Pii pika-pika chu pika Pi pika chupi pipi Chu ka piikaapi Pi chu Ka-pikachu, pika-pika pi-piikachu pika-pipi chuuuu-pi-i-chuuuu. Piii pikachu-pi chu Pi-ka-chu Pikapi pika-pi kaa piikaapi pi-i Ka Pika-pika Pi piikachu-ka pikachu chuchu chu piika ChuuuuKachu Pi piikaa Pika-pika pi-ka-chu, piikachu pi-i Ka Chuu piikaapi chuuu pikachu Piikaa-kachu ka pikachuPi Piikachu Pikaa Pika-chu, Kaa pikapi pi Pika-chu. kachu Pika-chu ka pika-piPi Chuuu pikaa kachu Pika-pika Pikapi ka piikaapi pika-chu pi Pi-pikapi-chuuu chu chuuupi Pi-pika-pika.
piikaa Pika-chu Kachu ka piikaa piikaa Pi-kaaa-chu Pika Pikapi chuu-piikakachu, kaa Pi chu Pi-ka-chu Pi ka pika pika-chu ka Chu Pi-piikachu pikaa kachu pika kaaa. pi-i Chuu ka Kakachu chuuuupi, Pipi pi-i Pikaa Piikaa pikaa ka pi chu-pi-pika-pika Chu pika-chu Piikaa chuu piikaa.
kaaa pika-pika-pichuuu piii kaa Kachu Chuu-piikachu Chuuuupi pikachu Pika-pika pi chu Pikachupi pikaa-chuuuu chu pika-pika, piikachu Pikachu pi Chuuu chuuu-piikaa Pika-chu Ka PiPi kachu pikapi.
pikachu-pikapi Pi: Pika-pika (pipi)


c: text/html

text:
9 kaq willakï
Noé huk arcata ruran
NOEQA huk warmiyoq y kima tsuriyoqshi kanaq. Tsë tsurinkunapa shutinkunash kanaq Sem, Cam y Jafet. Pëkunapis warmiyoqshi kayänaq. Tsënöpash puwaq Noëpa familiankuna kayänaq.
Tsëpeqnash Teyta Dios Noëta ninaq mana imëpis rurashqanta ruranampaq. ‘Huk hatun arcata rurë,’ ninaqshi. Barconöshi kanaq tsë arcaqa, pero masqa parecinaq hatun largo cäjamanshi. ‘Kima pisota’ y ‘atska cuartoyoqta’ ruranki ninaqshi Teyta Diosqa. Cuartokunaqa kanaq Noëpaq, familiampaq, animalkunapaq y llapampaq mikïninkuna guardayänampaqshi.
Noëtash Teyta Dios ninaq mana yaku yëkunampaqnö huk arcata ruranampaq. Y ‘wamayëpaqmi tamyëkatsimushaq llapan mana allikuna ushakäyänampaq, y llapan mana arcaman yëkoqkunaqa wanuyänampaq,’ ninaqshi.
Teyta Diosta wiyakurninshi, Noëqa tsurinkunawan arcata rurar qallëkuyänaq, y tsëta rikarshi wakin nunakunaqa alläpa asikuyänaq. Mana allillash imëpis kakïkäyänaq. Manash ni pï wiyakunaqtsu Teyta Dios tamyatsimunampaq Noé willakonqanta.
Hatun kaptinshi unëtaraq tsë arcata qeshpitsiyänaq. Y rurar ushariptinnash, Teyta Dios ninaq Noëta, chinan orqu tukïläya animalkunata yëkatsinampaq. Pero wakintanash qanchistayan. Hina tukïläya pishqukunata ëllumunki ninaqshi. Y Teyta Dios nishqannöllash Noëqa llapanta ruranaq.
Tsëpeqnash, Noé llapan familianwan yëkuriyänaq arcaman. Tsënash kikin Teyta Dios llawirkunaq arcapa punkunta. Arca rurinchö këkarnash Noé familianwan shuyaräyänaq. Pensakurki rurinchö qam shuyarëkanqëkita. ¿Teyta Dios nenqannötsuraq kanman wamayëpaq tamya?
Génesis 6:9-22; 7:1-9.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Sirk'a iskuyay
Sirk'a iskuyay (Atherosclerosis) nisqaqa mana qatiqlla unquymi, tawna sirk'akunap pirqanpi wira, chaymantataq isku rumi paqarimuptinqa.
Paqarichiq unquykuna[llamk'apuy | pukyuta llamk'apuy]
- Llasaq yawar: sirk'ap ukhu qaranta p'akichiq;
- Wirasapa yawar: yawarpi nisyu LDL, mana aypaq HDL;
- Sayri pitay: nikutina nisqaqa sirk'ap pirqanta millaychan;
- Misk'i unquy;
- Kurku kallpanchay muchuy (runa mana kuyuptinqa);
- Wirakaray;
- Qhari hormonu (Testosteron); warmi hormonu amachanmi, chayrayku aswan payallam warmikuna unqurin.


text:
¿Munawaqchu %% rimaypi kay yachachikuy leeyta?
Diosta uyariy hinaspa wiñaypaq kawsay
Qallariynin
Huk tayta hinam Diosqa kuyawanchik. (1 Pedro 5:6, 7)
Unanchawasqanchikraykum payqa Taytanchik. Huk taytaqa churinkunapim preocupakun chaymi allin kanankupaq yachachin. Diospas ñoqanchikmantam preocupakun. Chaymi enteron pachapi yachachichkan imayna allin kawsakuy kasqanmanta.
Paymi cheqapta yachachiwanchik kusisqa hinaspa suyakuyniyoq kanapaq.
Uyariptinchikqa Diosmi yachachiwasun, cuidawasun hinaspa yanapawasun.
Niwanchikmi wiñaypaq kawsanamantapas.
Diosta uyarisun hinalla kawsanapaq. (Isaias 55:3)
Astawan yachanaykipaq
DIOSMANTA ALLIN NOTICIAKUNA
Diostam kaykunawan sutichanku: tukuy atiyniyuq, unanchaq hinaspa señor nispa. Ichaqa Bibliapim Diospa sutinqa yaqa 7 waranqa kutikama rikurin.
DIOSMANTA ALLIN NOTICIAKUNA
¿Sutiyoqchu kanman? ¿Reparanmanchu ñoqanchikpi?
Apachiy
Apachiy
DIOSTA UYARIY HINASPA WIÑAYPAQ KAWSAY
Quechua (Ayacucho)
Diosta uyariy hinaspa wiñaypaq kawsay: Qallariynin
https://assetsnffrgf-a.akamaihd.net/assets/m/1102011098/univ/art/1102011098_univ_sqr_xl.jpg


text:
¿Jatun ñakʼariykuna kajtin yanapakunkuchu?
Ari, Jehovaj testigosnenqa jatun ñakʼariykuna kajtin yanapakuykupuni. Jehovaj testigosnenqa waj runastapis yanapariyku. Gálatas 6:10 versículo yuyaychasqanman jina ruwayku. Chaypi nin: “Chayrayku atikushajtenqa, sapa kuti tukuypaj allinta ruwana, astawanqa creeypi hermanosninchejpaj”, nispa. Chantapis ajina llakiypi rikukojtinku runasta kallpachayku, sonqochayku ima (2 Corintios 1:3, 4).
¿Imaynatá wakichikunku yanaparinankupaj?
Jatun ñakʼariy pasasqanmantawan, chay lugarmanta ancianosqa tukuynin qotuchakuyninkumanta hermanosman wajyarinku, imaynachus kashasqankuta, imatachus necesitasqankuta ima yachanankupaj. Chanta sucursalman willanku, imaynamantañachus hermanosta yanaparisqankumanta.
Chay llajtapi qotuchakuykuna, necesitasqa hermanosta mana yanapayta atinkuchu chayqa, Diospa Llajtanta Kamachejkuna yanapanapaj wakichikunku. Sucursaltaj wakin comisionesta sutichan hermanosta yanapanankupaj, waj lugarmanta Jehovaj testigosnintaj tiemponkuta, kapuyninkuta ima qonku yanaparinankupaj (Proverbios 17:17). Ñaupa tiempomanta cristianosqa kikillantataj ruwarqanku manchay yarqhay kajtin (1 Corintios 16:1-4).
¿Ima qolqewantaj ruwakun?
Jehovaj testigosnin munasqankuman jina qolqeta churasqankoqa sucursalninkuman apachikun. Chaymanta uj chhikanta orqhokun jatun ñakʼariypi kajkunata yanapanapaj (Hechos 11:27-30; 2 Corintios 8:13-15). Yanapakojkunataqa mana pagakusqanrayku, chay qolqeqa jatun ñakʼariypi kajkunallapaj tʼaqakun. Chantapis qolqetaqa sumajta apaykachakun (2 Corintios 8:20).


text:
8 YACHAQANA
¿Imaraykú Dios ñakʼariy, sajra kaj ima kananta saqen?
1. ¿Imaynatá sajra kaj rikhurerqa?
Sajra kajqa, Satanás llullakojtin qallarerqa. Payqa qallariypi uj kʼacha ángel karqa, chaywanpis ‘mana cheqa kajpi sayarqachu’ (Juan 8:44). Satanás Diosta yupaychananmantaqa, pay yupaychachikuyta munarqa. Chayrayku Evata, Diosta mana kasukunanpaj llullakuspa chʼaukiyarqa. Adanpis warmin jina, manallataj Diosta kasukorqachu. Chayraykutaj ñakʼariy, wañuypis tiyan. Génesis 3:1-6, 19 leey.
Satanasqa, Evata, Diosta mana kasukunanpaj tanqajtin, Jehovaj kamachiyninpa contranpi oqharikorqa. Arí, Jehovalla tukuy imamanta patapi kasqanta qhesacharqa. May chhika runas, kikillantataj ruwanku. Chayrayku “kay pachata kamachejqa” Satanás. Juan 14:30; 1 Juan 5:19 leey.
2. ¿Diosninchej ruwasqasninpi pantanchu?
Mana, Diospa ruwasqasnenqa may sumajpuni. Payqa runasta, angelestapis, kamachiykunasninta kasukuyta atinankupaj jina ruwarqa (Deuteronomio 32:4, 5). Diosqa allin chayri mana allin kajta ajllayta atinapaj jina ruwawarqanchej. Chaytaj munakuwasqanchejta rikuchiwanchej. Santiago 1:13-15; 1 Juan 5:3 leey.
3. ¿Imaraykutaj Dios ñakʼariy kananta saqeshan?
Mana Paypa yanapayninwan, ni pipis runata allinta kamachiyta atisqanta rikuchinanpaj. Chaywanpis Diosqa, mana unaypajchu kamachiyninman oqharikunankuta saqenqa (Eclesiastés 7:29; 8:9). Kay 6.000 wataspeqa, imaymana gobiernos runata kamachinku. Nitaj mayqenpis, sajra ruwaykunata, onqoykunata, guerrasta ima, chinkachiyta atinchu. Éxodo 9:16; Jeremías 10:23 leey.
Jehovaj kamachiynenqa allinninchejpajpuni (Isaías 48:17, 18). Payqa, pisimantawan tukuynin gobiernosta chinkachenqa. Jallpʼapitaj Diosta Kamachejninkuta jina ajllajkunalla kausanqanku (Isaías 11:9). Daniel 2:44 leey.
4. Diospa paciencian, ¿imaynatá yanapawanchej?
Satanasqa, runa allinninta maskʼaspalla Diosta yupaychasqanta nin. ¿Jinachu kanman? Tukuyninchej, Satanás llullakusqanta rikuchiyta atisunman. ¿Imaynamantá? Kausayninchejwan Jehovata Kamachejninchejpaj ajllakusqanchejta rikuchispa. Job 1:8-12; Proverbios 27:11 leey.
5. ¿Imaynatá Diosta Kamachejninchejpaj ajllanchej?
Bibliaman jina yupaychaj runasta maskʼaspa, paykunamantaj ujchakuspa (Juan 4:23). Chantapis Satanaspa kamachiyninta qhesachana. ¿Imaynamantá? Politicapi, guerraspi ima, Jesús jina mana chhapukuspa. Juan 17:14 leey.
Satanasqa khuchichakuyman, sajra ruwaykunaman ima, runasta tanqan. Mana paykuna jina kajtiykitaj, ichá familiayki chayri amigosniyki, asipayasonqanku, churanakusonqanku ima (1 Pedro 4:3, 4). Jina kajtin, ¿Diosta munakojkunaman ujchakunkichu? Munakusoj Diospa sumaj kamachiykunasninta, ¿kasukunkichu? Satanasqa, runas ñakʼariypi kaspa, Diosta wasanchanankuta nerqa. ¿Rikuchinkichu llulla kasqanta? 1 Corintios 6:9, 10; 15:33 leey.
Diospa munakuynenqa, uj garantía jina. Arí, ñakʼariyta, sajra kajta ima, chinkachenqapuni. Chayta creejkunaqa, Jallpʼapi wiñaypaj kausanqanku. Juan 3:16 leey.
ASTAWAN YACHAKUY
¿Imatapunitaq Biblia yachachin?
¿Imaptintaq Diosninchik runa ñakʼarinanta saqin?
Runasqa ñakʼariykuna kasqanmanta Dios juchayoj kasqanta yuyanku. Qanpis, ¿jinatachu yuyanki? Imaraykuchus ñakʼarisqanchejmanta imatachus Dios nisqanta yachakuy.


text:
Devidapa kay estrategia ñannin rurasqanmi kaynata nichkan: Chay sinkachikuq kukamanta rurasqa pastillakunata, kutasqakunata, inyiksiyunkunata, ama mirannapaq, sapinmanta wañuchinanpaq, nispa. Hinallataq, ranti hatupipas mana rantinachu. Pim rantikuqpas kalsilmanmi yaykunman. Kay drogas nisqanta hatallispaqa mana allin kawsamanchu apawanchik. Kay sinkachikuqkunaqa pisi kawsayman, llakiman, ñakayman, utiq yuyayninchik chinkasqaman, wañuymanpasmi aysawanchik. Pachapas runa hinam llakikun, waqan, ñakakuntaq. Chayraykum kimsa siqipi, drogas chinkananpaq, sinkasqakuna allinyananpaq, kukapa qawanpi huk muhukunata tarpunanpaq ima, qillqasqam kachkan. Chaymi nichkan:
Huk ñiqi. Qullqi rurayta, allin kamachiyta, ayllupi sumaqlla kawsakuyta, pachanchikpas kanchiriqlla kawsakuyninta allinyachina, kawsarichina, mirarichina. Chaychiki warmi qarikuna, maqta pasñakuna, uchuy warmakuna allinlla llamkakunqa, ima pachanchikpas ñuqallanchikpaq kananpaq.
Iskay ñiqi. Wakin runakuna, kay drogas nisqanpi puriqkunaqa, rantikuqkunaqa, pastillapi mikuqkunaqa, upyaqkunaqa, fumaqkunaqa, juicio nisqanpim, llakipi hina purinqa, kalsilkamanpas yaykunqam. Chaymi sumaqta ama ñakayman yaykunapaq yachananchik, yuyaymanakuspa, chuyata hamutaspa. Chaypaqmi estadonchik yanapawasun, sumaq kawsaman apawasun.
kimsa ñiqi. Wakin llamkaqkunatam maskana kachkan, DEVIDA yanapananpaq, imayna drogaskunata, chinkachinanpaq. Kaypi hatallikuqkunata allinyachinanpaq, ayllukunapas kusisqalla kawsakunanpaq, iskuylakunapipas (yachay wasikunapipas) sumaqlla yachachiykuna kananpaq.


text:
LECCIÓN 8
Diosca ¿imamandata llaquicuna tiachun saquishca?
1. ¿Imashinata llaquicunaca tiai callarirca?
Diablo llullaimandami Alpapica llaquicuna tiai callarirca. Callaripica jucha illaj, ali angelmi carca (Juan 8:
Diosta ama cazuichu nishpaca, Diabloca Dioslla mandana derechota charishcatami na valichijurca. Ashtaca gentecunapashmi Dioslla mandana derechota charishcata na valichishpa Diablopa lado tucushca. Shinami ricuchin ‘Diablo tucuicunata mandajujta’. Juan 14:30; 1 Juan 5:
2. Diospa rurashcacunaca ¿imashinata can?
Diosca tucuitami ali rurarca. Angelcunapash gentecunapash Diosta tucuipi cazunallami carca (Deuteronomio 32:
3. Diosca ¿imamandata llaquicuna tiachun saquishca?
Llaquicuna tiachun saquishpami Jehová Diosca ricuchishca, gobiernocuna Diospa ayudata na charishpaca, gentecuna cushilla cusachun na ayudai ushashcata (Eclesiastés 7:
Dios mandajpica cushijushpami causanajushun (Isaías 48:
4. Llaquicunata Dios na ñapash tucuchishcamandaca ¿imatata ricuchi ushanchi?
Diabloca nircami, bendiciajujpillami gentecunaca Diosta sirvinajun nishpa. Llaquicunata Dios na ñapash tucuchijpimi, ñucanchi aliguta causashpaca Diablo llulla cajta ricuchinchi. Gobiernocunapa lado tucunapa randica, Diospa Reinota apoyajushcatami ricuchinchi. Job 1:
5. Diosta apoyajushcataca ¿imashinata ricuchishun?
Bibliapi yachachishcacunata pactachij religionda catishpa, Dios munashcashna adorashpami Diosta apoyajushcataca ricuchishun (Salmo 25:5). Ashtahuanbash Jesuspa ejemplota catishpami politicapipash guerrapipash na chapurishpa na Diablopa lado cashtaca ricuchishun. Juan 17:
Diablomi gentecunata pandachijun nali, mapa cosascunata rurachun. Chaicunata ña na rurajpimi amigocuna, familiacunaca ñucanchimanda burlarin (1 Pedro 4:
Gentecunata Dios juyajta yachashpami llaquicunata tucuchinata crinchi. Shinami Diospa lado cashcata ricuchishpa cai Alpa paraíso tucujpica na huañushpa causanajushun. Juan 3:


text:
¿Imatam Diosqa ñuqanchikpaq munan?
WILLAKUYKUNATA ñawinchaptinchik, uyariptinchik utaq qawaptinchikqa, ¿imamantam chaypi willawanchik? Maqanakuspa runakuna wañuchinakusqankumantam. Ichapas qampas ñakarichkanki unquywan utaq aylluyki wañukuptin.
Tapukuy:
¿Ñuqapas chaynataq aylluypas sasachakuypi kanaykutachu Diosqa munarqa?
¿Maypim yanapakuyta tariyman sasachakuyniyta allichanaypaq?
¿Haykapipas kanqachu hawkayay kay allpa pachapi?
Kay tapukuykunamantam biblia yachachin.
BIBLIAM YACHACHIWANCHIK RUNAKUNAPAQ DIOS IMATA RUWANANMANTA
Manañam pipas waqanqachu, machu-payayanqachu nitaq wañunqachu (Apocalipsis 21:4).
“Wistukunam luwichu hinaraq pawaykachanqaku” (Isaias 35:6).
‘Ñawsakunam qawarikunqaku’ (Isaias 35:5).
Wañuqkunam kawsarimunqaku (Juan 5:28, 29).
Manañam pipas unqunqañachu (Isaias 33:24).
Llapanchikpaqmi kawsaykuna qispinqa (Salmo 72:16).
BIBLIAQA YANAPASUNKIM
Yaqapaschá kay qillqapa qallariyninpi kaqta ñawinchaspaykiqa nirqanki kayqa musquy hinalla kasqanmanta. Ichaqa Diosmi niwanchik pisi tiempollamantaña kay allpa pacha chayna kananmanta hinaspapas bibliam yachachiwanchik imaynata Dios ruwananmanta.
Bibliaqa niwanchiktaqmi kusisqa kawsakunanchikpaq imata ruwananchikmanta. Yuyaymanay imakuna llakichisusqaykimanta. Ichapas aylluykipi sasachakuykuna kachkan, qullqiki mana kanchu, unquchkanki utaq aylluyki wañukuptin ñakarichkanki. Ichaqa ama llakikuychu, bibliam yanapasunki chay sasachakuykunata atipanaykipaq. Bibliaqa kay tapukuykunamantam yachachin:
Kay qillqata ñawinchaspaykiqa yachaytachá munachkanki imamanta bibliapa yachachisqanta. Kay qillqapa yanapakuyninwanqa atinkim bibliamanta yachayta. Kay qillqapi tapuykunam yanapasunki bibliata aswan allinta entiendenaykipaq. Waranqantin runakunam bibliamanta yachayta munanku Jehova Diospa testigonkunawan. Qampas chaytachá munachkanki, ¿aw? Jehova Diosmi yanapasunki bibliamanta yachanaykipaq kallpanchakuptikiqa.


text:
Imayna Willachiq & Reloj llamkanata ruwaypaq
Willachiqkuna chanqapuy utaq qipanchay
Willachiqkuna uyanku mayk’aq kay llamkana kichasqan, uyarina mana qipanchasqan, PC kaqniyki harkasqan, utaq (wakin musuq apaykachana computadorakunapi utaq tabletakunapi InstantGo tiyanki), Tatichipuyninpa modonpi.
Ichaqa mana llamkankuchu mayk’aq samarichkan utaq wañuchin. PC kaqniyki tupasqa AC kallpa takyachiyta chiqanchan kayta samarichkanmanta t’ituypaq.
Huk willachiq chanqapuypaq utaq qipanchaypaq:
Willanapi riqsin, akllay Chanqapuy kay wañuchinapaq, utaq Qipanchay kayta uyarisunpaq watiqmanta ñawpaq huchuy mit’a.
Sichus willanata wichqan ñawpaq kayta tarinki, akllay ruwanakuna chawpi unancha uray-paña kuchupi huk listapi rikuypaq chaymanta kaymanta akllay.
Sichus qawanayki harkasqan, willachiqpa willarinan kuraq pantalla harkaqpi riqsin, chaymanta kayta kaymanta wañuchiyta atikunki.
Musuqkuna
Willachiq & Reloj llamkana huk willachiqpa relojnin llapa pachakunap relojkunanwan, huk pachaqwan chaymanta huk cronometrowan huñunan. Kaypi pisi imakuna kanku kay llamkanawan ruwayta atikunki:
Willachiqkuna uyariy, qipanchay chaymanta chanqapuy sichus qawanata harkasqan utaq uyarina sayachisqan
Wak uyarinakuna utaq takiyniyki huk willachiqpaq chikllay
Pachakuna llapa phanikunamanta huñunay
Llapa pachap relojkunan
Kaypi imayna huk tarikuqta yapaypaq chaymanta phanikuna llapa pachamanta huñunay:
Willachiq & Reloj llamkanapi, akllay Llapa pachap Relojkunan, chanta Musuq + uranman.
Hukñiqi pisi sanampakuna qillqay tarikuqmanta munanki, chanta kayta chikllay chutarikuq qillqapi chikllay. Sichus qamrayku hukta munasqanki mana rikuyta kankichu, wak tarikuqta qillqay chanta kikin pacha kampupi kan.
Akllay Phanikuna huñuay (2 relojkuna uranpi), chanta kuyuq qawanata kuyuy chikllaypaq musuq phani huñunaypaq. Huk tarikuq saywasiq’ipi akllay tikraypaq imayna kiti kuyuq qawanapi willachkan.
Lluqsiypaq Phanikuna muduta Huñunakuy, akllay kay Qhipaman butun, utaq ñitiy Esc.


text:
6 KAQ YACHACHIKUY
¿Maypitaq wañusqakunaqa kachkan?
¿Imataq pasawanchik wañukuptinchik?
¿Imaraykutaq wañunchik?
¿Consuelawanchikmanchu wañusqakunamanta cheqapta yachayqa?
1-3. ¿Imakunatam wañuymanta runakunaqa tapukunku, hinaspa imakunatataq chaymanta achka religionkuna yachachinku?
RUNAKUNAPA una-unay watakunaña kayna tapukusqankuqa ancha allinpunim. Pi kaspanchikpas maymanta kaspanchikpas llapallanchikmi chay tapukuykunapa kutichiynintaqa yachayta munanchik.
2 5 kaq yachachikuypim yacharurqanchik librawananchikpaq Jesuspa wañusqanwan wiñay kawsayta haypananchikmanta. Yacharqanchiktaqmi “manañam kanqachu wañuypas” nispa Bibliapa prometesqanmanta (Apocalipsis 21:4). Ichaqa manaraq chay punchaw chayamuchkaptinqa, hinallaraqmi wañusunchik. Rey Salomonpa nisqanman hinam, “wañunanmantam yachanku kawsaqkunaqa” (Eclesiastes 9:5). Una-unayta kawsakunanchikpaqmi tukuyta ruranchik, ichaqa hinallam tapukunchik wañuruptinchikqa imataq pasawasunchik nispa.
3 Kuyasqanchikkuna wañukuptinkum waqaspanchikraq tapukunchik: “¿imataq paykunataqa pasarun? ¿Ñakarichkankuchu? ¿Imaynallatapas yanapawanchikmanchu? ¿Yanapayta atinchikmanchu? ¿Paykunawan tupaykuchwanraqchu?”, nispa. Enteron pachapi religionkunam kay tapukuykunamanta imaymanata kutichinku. Wakin religionkunam yachachinku allin ruraq runakuna hanaq pachaman risqankuta, mana allin ruraq runakunañataq rawrachkaq ninapi ñakarisqankuta. Wakin religionkunañataqmi yachachinku wañuqkuna huk vidapiña wañusqa abuelonkunawan tupaykunankumanta. Huk religionkunapas yachachinkum wañuqkunapa kasqanman rispanchik juzgasqa kananchikmanta, chaymantañataq huk cuerpopiña yapamanta nacenanchikmantapas.
4. ¿Ima yachachikuytataq achka religionkuna wañuymanta yachachinku?
4 Chay creenciakunaqa huk yachachikuypim tupanku: wañuruptinchik almanchik kawsasqanpiraq. Ñawpa tiempopi chaynataq kunan tiempopipas yaqa lliw religionkunam ninku wañuruspanchikqa huk vidapim wiñaypaqraq kawsakuchkanchik, qawakuchkanchikraq, uyarichkanchikraq, imatapas tanteachkanchikraq, nispa. ¿Cheqapchu chayna kanman? Cerebronchik manaña kawsachiwasqanchikraykum wañukuptinchikqa ñawinchikqa manaña rikukunñachu, rinrinchikpas uyarikunñachu, makinchikpas llapchayllapas-llapchaykunñachu nitaq piensanchikpasñachu. Manataqmi yuyasqanchikkunapas, sonqonchikpi ima sientisqanchikkunapas kikillanmantaqa kanmanñachu. Cerebronchikpi ñutqonchik manaña kawsachiwaptinchikmi manaña imapas kanñachu.
¿IMAPUNIM WAÑURUPTINCHIKQA PASARUWANCHIK?
5, 6. Bibliapa nisqanman hinaqa, ¿imaynataq wañuqkunaqa kachkanku?
5 Cerebronchikta Unanchaq Jehová Diosqa yachanmi wañuruptinchik ima pasawasqanchikta. Paymá cheqaptaqa yachan chaymi Palabranpi yachachiwanchik wañusqakuna imayna kasqankumanta. Chaypim kay cheqap kaqta yachachiwanchik: runa wañuruspaqa manaña maypipas kawsasqanmanta. Wañuyqa mana kawsayniyoq kaymi, chaymi wañusqakunaqa manaña qawakunkuchu, uyarikunkuchu nitaq piensankupasñachu. Wañuruptinchikqa manañam cuerponchikpiqa imapas kawsanñachu. Cuerponchik ukupiqa mana wañuq almaqa nitaq mana wañuq espirituqa manapunim kanchu. *
6 Kawsaqkuna wañunankumanta yachasqankuta rimaruspanmi Salomonqa kaynata qellqarqa: ‘Manañam imatapas yachankuñachu wañuqkunaqa’, nispa. Chaymantapas wañuqkunamantam nirqa tukurunñam kuyakuyninwan cheqnikuyninqa, sepulturapiqa ‘manañam rurankuchu imatapas’, nispa (Eclesiastes 9:5, 6, 10). Chaynallataqmi wañuqkunamanta Salmo 146:4 nin ‘tanteasqankupas chinkarunmi’ nispa; chaynaqa allpayarunmi wañuqkunaqa. Wañuqmi kanchik chaymi wañuruspaqa manañam maypipas kawsanchikñachu. Kawsakuyninchikqa velapi ratachkaq nina hinallam. Ninanta wañuchiptinchikqa manam ninanqa maymanpas rinchu, aswanmi chayllapi chinkarun.
WAÑUYMANTA JESUSPA RIMASQAN
7. ¿Imatam wañuymanta yachachiwanchik Jesuspa rikchanachiy rurasqan?
7 Amigon wañukusqanmanta rimaspanmi Jesusqa wañuqkuna imayna kasqankumanta willakurqa. Puntataqa qatiqninkunatam nirqa: “Amistadninchik Lazaroqa puñuchkanmi”, nispa. Paykunaqa piensarqaku onqosqanrayku puñusqantam. Ichaqa pantarurqakum, hinaptinmi Jesusqa entiendechirqa: “Lazaroqa wañukunñam” nispa (Juan 11:11-14). Wañuytam Jesusqa puñuywan tupachirqa. Amistadninqa manam hanaq pachapichu nitaq rawrachkaq ninapichu kachkarqa. Payqa manamá angelkunawanchu nitaq ñawpa abuelonkunawanchu huñunakurqa nitaq huk runa hinachu yapamantaqa nacerqa. Wañuruspanqa sinchi puñuypi hinallam samachkarqa, ichaqa mana mosqospallam. Huk textokunapas wañuytaqa puñuywanmi tupachin. Ejemplopaq, Estebanta rumiwan choqaparuspanku wañurachisqankumantam, Biblia nin “puñururqam”, nispa (Hechos 7:60, NM). Chaynallataqmi apostol Pablopas wañukuq iñiqmasinkunamanta kaynata qellqarqa “puñuchkankum”, nispa (1 Corintios 15:6, NM).
8. ¿Imanasqataq nichwan Diosqa manam runakuna wañunantaqa munarqachu, nispa?
8 ¿Runakuna wañunantachu Dios munarqa? Manayá. Jehová Diosqa runakunatam unancharqa kay Pachapi wiñaypaq kawsakunankupaq. Kay libropi yacharusqanchikman hinam sumaq huertapi Diosqa churarqa punta tayta-mamanchikta hinaspa mana onqoy kawsaywan bendeciykurqa. Cheqaptamá paykuna allin kawsakunankuta munarqa. ¿Munanmanchu kuyakuq tayta-mama wawankuna machuyarunankutawan wañurunankutapas? ¡Manamiki! Jehová Diosqa churinkunatam kuyarqa hinaspanmi munarqa kay Allpa pachapi kusisqa wiñaypaq kawsakunankuta. Chaymiki Bibliaqa nin Diosqa ‘runakunamanmi qorqa wiña-wiñaypaq kaqkunamanta piensanankupaq’, nispa (Eclesiastes 3:11). Arí, wiñaypaq kawsananchikpaqmi unanchawarqanchik chaymi arreglota rurarqa chay munasqanchikta haypananchikpaq.
¿IMARAYKUM WAÑUNCHIK?
9. ¿Ima kamachikuytataq Jehová Diosqa Adanman qorqa, hinaspa imanasqataq chay kamachikuy kasukuyninqa mana sasachu karqa?
9 ¿Imaraykutaq wañunchik? Chayta yachanapaqmi puntataqa yachananchik kay pachapi iskay runakunallaraq warmi-qari kachkaptinku ima pasakusqanmanta. Bibliam niwanchik: “Tayta Diosmi wiñachirqa sachakunata mikunapaq sumaqllaña ruruyoqta”, nispa (Genesis 2:9). Ichaqa huk kamachikuymi karqa. Diosmi Adanta nirqa: “Huertapi llapallan sachapa ruruntaqa mikunkim. Allin kaqta hinaspa mana allin kaqta yachanapaq sachapa ruruntam ichaqa ama mikunkichu, chayta mikuruspaykiqa cheqaptapunim wañurunki”, nispa (Genesis 2:16, 17). Manam sasa kasukunapaqchu chay kamachikuyqa karqa, tukuy rikchaq sachakunapa rurunta Adanwan Eva mikunankupaq kasqanrayku. Aswanmi paykunaqa Diosman agradecesqa kasqankuta qawachinmanku karqa tukuy chaskisqankumanta chaynataq chuya kawsakuy chaskisqankumantapas. Kasukuspankuqa hanaq pachapi Taytan kamachiq kasqanta respetasqankutam qawachinmanku karqa chaynataq sumaq yachachikuyninkunata chaskiyta munasqankutapas.
10, 11. a) ¿Imakunataq punta tayta-mamanchikta tanqarqa Diosta mana kasukunankupaq? b) ¿Imanasqataq Adanpawan Evapa mana kasukusqankuqa mana pampachanapaq hina karqa?
10 Llakikuypaqmi punta tayta-mamanchikqa Jehová Diosta mana kasukunankupaq akllakururqaku. Culebratakama Satanas rimaspanmi Evata tapurqa: “Diosqariki nisurqankichik: “Huertapi llapa sachakunapa ruruntaqa amam mikunkichikchu” nispam ¿aw? Chaymi warmiñataq culebrata nirqa: Huertapi sachakunapa ruruntaqa mikunikum. Ichaqa Diosmi nirqa: “Huertapa chawpinpi sachapa ruruntaqa amam mikunkichikchu nitaqmi llachpankichikpaschu, mana chayqa wañuruwaqchikmi”, nispa” (Genesis 3:1-3).
11 Satanasmi nirqa: “Manapunim wañunkichikchu. Diosmi yachan, maypacham mikuruspaqa ñawikichik kicharikuruptinmi kikin Dios hinaña allin kaqtapas hinaspa mana allin kaqtapas yachaqña rikurirunkichik, nispa” (Genesis 3:4, 5). Diabloqa Evatam creechiyta munarqa mana mikuna sachapa rurunta mikuruyninqa allinninpaq kasqanta. Chaywanmi nichkarqa kikillaykimantam allin kaqta mana allin kaqtapas tanteakuwaq otaq ima munasqaykitapas rurawaqmi nispa. Chaymantapas chay sachapa rurunta mikuruspanku ima pasananmantam Satanasqa Diosta llullata hina qawachirqa. Evaqa Diablopa nisqanta creeruspanmi sachapa rurunta mikururqa. Chaymantapas qosanmanmi mikurachirqa. Manamá mana yachastinchu chaytaqa rurarqaku. Paykunaqa yacharqakupunim Diospa contranpi rurasqankutaqa. Chay mana mikuna sachapa rurunta mikuruspankum paykunaqa yachachkaspanku mana kasukurqakuchu allinninkupaq hinaspa mana sasa kasukunankupaq Diospa kamachikuynin kasqanta. Chaynapim hanaq pachapi kamachiq Taytanta mana respetarqakuchu. ¡Mana pampachanapaqmi karqa kuyakuq Unanchaqninpa contranpi huchallikusqankuqa!
12. ¿Ima tupanachiytaq yanapawanchikman Jehová Diospa imayna sientekusqanta yachanapaq Adanwan Eva paypa contranpi churakuptinku?
12 Reparay kaypi, kuyakuywan uywasqayki huk kaqnin churi-wawayki mana imaniraqtapas respetasunkimanchu nitaq kuyasunkimanchu. ¿Manachu chay anchata llakichisunkiman? Hinaptinqa piensayá, Jehová Diosqa maynatachá llakikurqa Adanwan Eva paypa contranpi churakuruptinku.
13. ¿Imatam Jehová Dios nirqa Adan wañuruptin imam pasananmanta, hinaspa ima ninanmi chayqa?
13 Adanwan Evaqa Jehová Diostam mana kasukurqakuchu chaymi manaña ima razonpas karqachu wiñaypaq kawsanankupaqqa. Chayraykum Diospa nisqanman hinaqa wañuypi tukururqaku. Chaynaqa manamá espiritu hinaqa maypipas kawsarqakuñachu. Chayna kasqantam qawachin Jehová Dios punta kaq runata mana kasukusqanmanta cuentallikunanpaq qepallanman kayna nisqanpi: “Allpamanta horqosqam kanki. Allpallam kanki, allpallamantaqmi tikrakunki”, nispa (Genesis 3:19). Diosmi Adantaqa unancharqa ñutu allpallamanta (Genesis 2:7). Manaraq unanchasqa kachkaptinqa Adanqa manam karqaraqchu. Chaymi allpamanmi kutinki nispa Jehová Dios niptinqa, ñawpaq hina mana kasqanman kutinanmantam nichkarqa. Ñutu allpa hinam Adanqa manaña kawsanmanñachu karqa.
14. ¿Imaraykutaq wañunchik?
14 Adanwan Evaqa kunankamapas kawsakuchkanmankuch karqa, ichaqa Diosta mana kasukunankupaq tantearuspanku huchallikurusqankuwanmi wañururqaku. Adanpa miraynin kasqanchikraykum llapallanchik wañunchik, paymi saqewarqanchik huchatawan wañuytapas (Romanos 5:12). Punta tayta-mamanchikmanta chaskisqanchik huchaqa wañuyman apaq onqoy hinam, chaymantaqa manam pipas librakuchwanchu. Wañuyman hucha apawasqanchikqa manam allinnichikpaqchu, aswanqa ñakanapaq enemigo hinam (1 Corintios 15:26). ¡Mayna agradecekunanchikpaqmi wañuymanta librakunanchikpaq Jehová Diospa arreglo rurasqanqa!
¿IMAYNATAM YANAPASUNKIMAN WAÑUYMANTA CHEQAPTA YACHAYQA?
15. ¿Imanasqataq consuelawanchikman wañuymanta cheqapta yachayqa?
15 Mayna kusikuypaqmi wañusqakuna imayna kasqankumanta Bibliapa yachachisqanta yachayqa. Yacharusqanchikman hinaqa manañam wañusqakunaqa ñakarinkuñachu nitaq nanaytapas sientenkuñachu. Manam manchakunanchikchu mana imatapas contranchikpi rurayta atisqankurayku. Manamá paykunataqa yanapanchikmanñachu nitaq paykunapas yanapawanchikmanñachu. Manam paykunawanqa rimachwanñachu nitaq paykunapas ñoqanchikwanqa. Achkallañam pantasqa religionkunapi yachachiqkunaqa ninku wañusqakunataqa yanapachwanraqmi nispa, chay nisqankuta creeruspankum runakunañataq qollqenkuta qonku. Cheqap kaqta yachasqanchikmi ichaqa yanapawanchik chayna llulla yachachikuykunawan mana engañachikunanchikpaq.
16. ¿Pitaq religionkunapa yachachisqanta umachachkan, hinaspa imaynatam chayta ruran?
16 ¿Bibliapa nisqanman hinachu religionniki wañuqkunamanta yachachin? Yaqa llapallan religionkunam mana chaynatachu yachachinku. ¿Imanasqa? Satanasmi pantachin yachachiyninkupi. Paymá pantay religionkunata valekun runakunata creechinanpaq huk vidapim wañuqkuna kawsachkankuraq espiritu hina otaq anima hina, nispa. Kay llullakuytawan huk llullakuykunatam satanasqa servichikun Jehová Diosmanta runakunata karunchachinanpaq. ¿Imaynata?
17. ¿Imanasqataq Jehová Diosta mana allinta qawachin rawrachkaq ninapi mana allin ruraqkuna wiñaypaq ñakarinankumanta yachachiyqa?
17 Yacharusqanchikpi hinam wakin religionkunaqa yachachinku mana allin ruraqkuna rawrachkaq ninapi wiñaypaq ñakarisqankuta. Kay yachachikuymi Jehová Diosta mana allinta hina qawachin, payqa kuyakuq Diosmi, manam haykapipas chaynataqa pitapas ñakarichinmanchu (1 Juan 4:8). ¿Ima niwaqtaq warman mana kasukusqanmanta ninawan makinta kañaspa castigaq runamanta? ¿Allinpaqchu hapiwaq? ¿Reqsiykuyllatapas munawaqchu? Manamá. Yaqachá mana sonqoyoq runapaq hapiwaq. Chayna creenanchiktam Satanasqa munan: ninapi achkallaña runakunata Jehová Dios wiña-wiñaypaq ñakarichisqanta.
18. ¿Religionkunapa ima pantay yachachisqankuraykum runakunaqa wañusqakunata yupaychanku?
18 Satanasqa wakiqnin religionkunatapas valekunmi runakunata creechinanpaq imaynas wañuqkunaqa espiritupi rikurirun chaysi paykunataqa manchakuna hinaspa respetanapas, nispa. Chay creenciaman hinaqa chay espiritukunas kanman atiyniyoq amigonchik otaq manchakuypaq enemigonchikpas. Chay llullakunata creespankum achka runakunaqa wañuqkunata manchakuspa hatunchanku hinaspa yupaychankupas. Bibliam ichaqa yachachin wañuqkuna puñuchkaq hinalla kasqankumanta hinaspa cheqap Jehová Diosllata yupaychananchikmanta unanchawaqninchik hinaspa tukuy ima qowaqninchik kasqanrayku (Apocalipsis 4:11).
19. ¿Bibliapa ima huk kaqnin yachachiyninmantataq entiendechwan wañusqakunamanta cheqapta yachaspaqa?
19 Wañusqakunamanta cheqapta yachaspaqa manañam religionkunapa llulla yachachisqankunawanqa engañachikuchwanñachu. Aswanmi Bibliapa huk kaqnin yachachikuyninkunamantapas aswan allinta entiendenchik, imayna Paraisopi wiñaypaq kawsakunamantapas. Kay suyakuyninchikmi cheqappuni ñoqanchikpaqqa wañuqkuna mana espiritu hina huk vidapi kawsasqankumanta allintapuni yachaptinchikqa.
20. ¿Ima tapukuytataq qatiqnin yachachikuypi kutichisunchik?
20 Achka wata qepataraqmi sonqo runa Job tapukurqa: “Huk runa wañukuspanqa ¿yaqachum huktawan kawsarimunqa? ”, nispa (Job 14:14). Otaq ¿kawsarimunmankuraqchu huktawan wañukuqkunaqa? Kay tapukuymanta Bibliapa kutichisqanqa kusikunapaqmi, chaymantam qatiqnin yachachikuypi qawachkasunchik.
^ par. 5 Kay libropa sapaq yachachikuyninkunapi 208 kaq paginanmanta 211 kaq paginankunapim tarinki ima ninantaq alma hinaspa espiritu rimaykunaqa.


text:
INTËRU MUNDUCHO LAPAN RUNAKUNAPA DERËCHUNKUNANTA WILAKUSHQAN
KAYNOQ NIRMI QALAYKUN
Munashqantsita ruranantsipaq, runakuna ali jusgashqa kananpaq, y ali kawanantsipaqpis kay patsacho, tantyashwan imanoq lapantsikunapis bälishqantsita. Tsaynoqpa tantyashwan imanoq lapan runa mayintsikuna derëchun nishqankunata tsararaykashqanta. Manami pipis kay derëchun nishqankunata kachanmantsu.
Wakinkuna kay derëchun nishqankunata despresyar mana reqipäkushpan pasaypa mana ali kaqkunata rurapäkun. Rurapäkuptin interu munducho lapan runakuna shonqun rurincho rabyakärin. Tsawraqa lapanpita mas munashqannoq wilakärin mas alina kawapäkunanpaq kaynoq nir: "Lapan runakuna mana mantsakuypa kawanmanna y pishiychöpis manami kanmannatsu. Tsaynoqpis lapan runakuna ima yarpashqankunalatapis parlanman y munashqankunalamanpis kriyinman".
Laykuna kanman runakunapa derëchun nishqankuna mana elqashqa kananpaq. Tsay presïsumi kaykan. Mana kaptenqa imatapis mas rurayta mana pwëdir runakuna imaykanoqpapis mana ali awturidäkunapa kontran sharkapakun y tukuynoqpa nakatsikoqkunata elqätsipäkun.
Tsaynoqmi lapan nasyunkuna amistächo kawapäkunman. Tsaypis presïsumi.
Lapan nasyunkunapa delegädunkuna juntakärir eskribipäkorqan Nasyones Unidas nishqanpa qalaykatsinan kartata. Tsay kartacho eskribipäkorqan runakunapa derëchun nishqankunapita. Tsaynoqpis eskribipäkorqan imanoq runakuna balurniyoq kashqanta, y olqupaq warmipaqpis derëchun nishqankuna iwal kashqanta. Tsay eskribishqankunaman yärakärin Nasyones Unidas nishqanpa myemrunkuna. Tsaynoqpis tsay kartacho eskribiraykan kaynoq nir: "Librina arupäkushun ali kawayman chayapäkunantsipaq" nir.
Nasyones Unidas nishqanpa lapan myemrunkuna promitipakorqan yanapänakur arupäkunanpaq interu munducho runakunapa derëchun nishqankuna respitashqa kar kumplikänanpaq.
Kay promitishqanqa ali rurakashqa kananpaq, Iapantsikunapis juk yarpayla tantyapäkushwan kay derëchun nishqankunata.
Tsaymi Nasyones Unidaspa juntakashqan runakuna wilakun kayta:
INTËRU MUNDUCHO LAPAN RUNAKUNAPA DERËCHUNKUNAPITA WILAKUSHQAN
Kay wilakushqan lapan runakunapis nasyunkunapis iwal tantyapäkunanpaq tsay derëchun nishqankunapitami. Tsaynoqpaqa lapan runakunapis y mandaq awturidäkunapis, kay wilakushqanman yarpashqala kashpanqa, yachatsipäkunman wakinkunata kay derëchun nishqankunata respitananpaq. Tsaynoqpis juklä nasyunkunawanpis shumaq animatsipäkunman nasyunnincho kaqkunata y wakin munaynincho kaqkunatapis kaynoq nir ninanpaq: "Kay derëchun nishqankuna lapan runakunapaqmi. Noqa tsay derëchunkuna nishqannoqlami ali kawashaq runa mayëkunawan'.
NISHOAN JUK (1)
Lapantsikunapis Iibrimi yurishqantsi. Bälintsimi y derëchuntsikunapis wakinkaqkunanoqlapami. Yarpaynintsikunapis kaykanmi runa mayintsikunawan juk wawqinoq kuyanakur kawapäkunantsipaq.
NISHQAN ISHKAY (2)
Lapantsikunapaqpis kay wilakushqancho eskribishqankaq dere.chuntsikuna. Kay derëchuntsikuna iwalla kanman ima räsa runakunapaqpis, yoraqpaq yanapaqpis, warmipaq olqupaqpis ima kläsi rimaqkunapaqpis, mayqan relijyunkunaman kriyeqkunapaqpis, tsaynoq ima politikacho pureqkunapaqpis, mayqan nasyunpita runakunapaqpis, riku runakunapaq pobri runakunapaqpis, imanoq yurishqa kaqkunapaqpis, y tsaynoq imanoq kawaqkunapaqpis.
Kay derëchuntsikuna iwalla kanman lapantsikunapaqpis. Markantsi nasyunnoq kaptin o mana nasyunnoq kaptinpis, markantsi kikintsipa munaynintsicho kaptin o jukpa munaynincho kaptinpis, markantsipa awturidäninkuna imanoq kaptinpis, derëchuntsikuna iwalla kanman.
NISHQAN KIMSA (3)
Lapantsikunapami derëchuntsi kan mana pipis wanutsimänantsipaq, Iibri munaynintsicho kawanantsipaq, y mana pipitapis mantsakuypa kawanantsipaq.
NISHQAN CHUSKU (4)
Manami pipis rantishqa runanoq arunmantsu jukpaq.
NISHOAN PITSQA (5)
Kastigashqa karpis, manami pipis fiypa nakatsishqaqa kanmantsu animal nakatsishqa kashqannoq, ni pasaypa umillatsishqapis kanmantsu.
NISHQAN SOQTA (6)
Lapantsikunatapis maycho tsaychöpis awturidäkuna mana jarukuylapa ali respitamashwan.
NISHQAN QANCHIS (7)
Laykuna jusgamashwan lapantsita iwalla. Kay karta eskribishqa kashqanpita mana käsukoqkunapita Iaykuna kuydamashwan lapantsikunatapis mana despresyashqa kaylapa.
NISHQAN PUSAQ (8)
Juk runa, nasyunninpa layninta mana käsukur, mana al ita ruramaptintsi, derëchuntsi kanmi awturidäkunaman kejakoq aywanantsipaq. Y tsaycho lapantsi atyendishqa kashwan iwalla.
NISHQAN ISQUN (9)
Manami pipis lutalaqa prësutsishqa kanmantsu karsil wayiman. Ni tsaynoqpis lutalaqa qarqushqa kanmantsu markanpita.
NISHOAN CHUNKA (10)
Lapantsikunapami derëchuntsi kan imalapitapis runakunapa nawpancho jusgashqa kanantsipaq, alipita mana alipitapis. Tsay mana alita jusganman juk tsaycho mana jatikashqa kaq awturidä iwalla mana mayqanpapis faburnin sharkuylapa.
NISHQAN CHUNKA JUK (11)
- Lapantsikunapami derëchuntsi kan "Jutsaynaqmi kanki" nimänantsipaq imalapitapis akusashqa kaptintsipis manaraq shumaq musyakashqa kaptenqa. Lay nishqannoq musyakashqa kanman lapan runakunapa nawpancho imalapis defyendikunantsipaqnoq kaykaptenqa.
- Manami pipis kondenashqa kanmantsu rurashqanpita y mana rurashqanpitapis tsay jinan öraqa mana nawpapita patsa nasyunninpa laynincho "tsaynoq katsun" nishqa kaptin, y tsaynoqpis lapan nasyunkunapa yarpashqan layninkunachöpis. Jutsantsikunapita kastigashqa kanantsipaq kaqkunapita manami mastaqa kastigashqa kashwantsu jutsantsi kaptinpis.
NISHQAN CHUNKA ISHKAY (12)
Juk runataqa manami pipis lutalaqa imatapis ruranmantsu: kikinta, familyankunata, ni wayinkunatapis. Ni eskribishqan kartankunatapis ama kichanmantsu. Tsaynoqpis ama ashlinmantsu. Lapantsikunapami derëchuntsi kan tsaykunapita laykuna kuydamänantsipaq.
NISHQAN CHUNKA KIMSA (13)
- Lapantsikunapami derëchuntsi kan maypapis libri purikunantsipaq y maychöpis nasyunnintsichöqa täkunantsipaq.
- Lapantsikunapami derëchuntsi kan kikintsipa nasyunnintsikunapita yarqunantsipaq y tsaynoqpis kutimunantispaq.
NISHQAN CHUNKA CHUSKU (14)
- Lapantsikunapami derëchuntsi kan juklä nasyunkunacho wayintsita ashir täkunantsipaq qatikachämaqnintsikuna kaptin.
- Markantsipa kontran ni Nasyones Unidaspa kontran juk runa ima jutsatapis rurar manami ninmantsu "Noqapa derëchö kanmi juklä nasyunman aywakur täkunäpaq qatikachamaqn. kaptin." Jutsantsikuna ima politikakunapita kaptinmi itsanqa derëchuntsi kan qeshpikunantsipaq.
NISHQAN CHUNKA PITSQA (15)
- Lapantsikunapami derëchuntsi kan may nasyunkunamanpis pertene.sinantsipaq.
- Juk nasyunman pertenësiyta munaptintsi, manami pipis lutalaqa nimashwantsu "Manami qam pertenësinkimantsu kay nasyunman." Tsaynoqpis lutalaqa nimashwantsu "Qam manami kikikipa nasyunnikimanpis pertene'sinkimantsu."
NISHQAN CHUNKA SOQTA (16)
- Olqupapis y warmipapis, edäninman chayaptin, derëchun kanmi kasarakunanpaq. Tsaynoq derëchun kan kasarakunanpaq ima räsa runakunawanpis, mayqan nasyunman pertene.seqkunawanpis, ima relijyunkunaman kriyeqkunawanpis. Tsaynoq kasarakurmi derëchun kan familyanta formananpaq. Kasädu kar, rakikashqa kar, o mayqankuna nawpata wanuptinpis, derëchunkuna kanmi iwalla olqupaq y warmipaqpis.
- Manami pipis fersanmantsu kasarakunanpaqqa. Itsanqa kasarakärenqa kikinkuna awninakur munanakushqalanpita.
- Tsay kasarashqa kaqkunapitami juntakashqa kaykan lapan markakunapis. Tsaynoqpis derëchun kanmi runakuna y nasyunpa mandaqninkunapis kasarashqa kaqkunata kuydananpaq.
NISHQAN CHUNKA QANCHIS (17)
- Lapantsikunapami derëchuntsi kan imaykantsikunapis kikintsipaq kananpaq. Y tsaynoqpis derëchuntsi kanmi pi lawanpis imaykantsikunalachöpis dwëñunoq kapäkunantsipaq.
- Manami pipis lutalaqa qechunmantsu pitapis imalankunatapis.
NISHQAN CHUNKA PUSAQ (18)
Lapantsikunapami derëchuntsi kan shonquntsicho munashqantsita yarpanantsipaq y munashqantsi relijyunman kriyinantsipaq. Tsaynoq derëchuntsi kaptin trukashwan juk relijyunpita juk relijyunmanpis. Relijyunnintsita rikatsikushwan japalantsi y wakin runakunawanpis, kikintsikunalapaq o runakunapa nawpanchöpis. Tsaynoq rikatsikushwan yachatsikushpantsi, kumplishpantsi, y kultuntsikunata rurashpantsi.
NISHQAN CHUNKA ISQUN (19)
Lapantsikunapami derëchuntsi kan yarpashqantsita parlanantsipaq mana pipis fastidyaylapa. Tsaynoqpis derëchuntsi kanmi ima notisyakunalatapis ashinantsipaq runakunata mayatsinantsipaq imaykanoqpapis: parlaypa, eskribiypa, o radyupa pasatsiypapis mayqan nasyunkunamanpis.
NISHQAN ISHKAY CHUNKA (20)
- Lapantsikunapami derëchuntsi kan juk patsalaman juntakänantsipaq itsanqa mana búllata ruraylapa.
- Mana munaptenqa manami pipis pitapis "kay noqakunaman pertenësiy" ninmantsu fersaypaqa.
NISHQAN ISHKAY CHUNKA JUK (21)
- Lapantsikunapami derëchuntsi kan nasyunnintsikunacho mandaq kayta munar chayanantsipaq. Tsaynoqpis derëchuntsi kanmi kikintsi jukta munashqantsi kaqta akranantsipaqpis mandaq kananpaq.
- Lapantsikunapami derëchuntsi kan iwalla awturidä kanantsipaq nasyunnintsikunachöpis.
- Markakunapa munayninchömi churakashqa kanman gobyernupa yanapäsheqnin awturidäkuna. Tsaykuna rurakashqa kanman käda bötukuna watakunalacho. Tsaymi Iapantsikuna imanoq karpis munashqantsi kaqpaq iwalla pakaylapa bötushwan. Tsaycho gänaq kaqmi yaykunman awturidä kananpaq. Mana pakaylapa bötorqa juknoqpa bötushwan awturidänintsikuna markantsi munashqannoq akrashqa kananpaq.
NISHQAN ISHKAY CHUNKA ISHKAY (22)
Lapantsikunapami derëchuntsi kan ali kawanantsipaq. Wakin imayoqpis kaqkuna yanapäshinman mana imayoqpis kaqkunata. Tsaynoqpis nasyunnintsipita y juklä nasyunkunapitapis pwëdishqanyaq yanapäshinman pishiycho kawaqkunata lapan derëchunkuna kumplikänanpaq. Tsay yanapäshiy kanman respitashqa kanantsipaq y kikintsi aliyätsikunantsipaqpis.
NISHQAN ISHKAY CHUNKA KIMSA (23)
- Lapantsikunapami derëchuntsi kan kikintsikuna munashqantsinoq arunantsipaq mana despresyashqa kaylapa. Shumaq sigurashqa kanman ima aruychöpis. Y tsaynoqpis aruynintsipita yarquptintseqa yanapäshishqa kashwan imalawanpis.
- Lapantsikunapamj derëchuntsi kan mana despresyaylapa aruynintsikunacho iwal gänanantsipaq wakin aroq mayintsikunanoq.
- Lapan aroqkunapami derëchun kan ali pägashqa kananpaq kikinpaqpis y familyankunapaqpis ali respitashqa runanoq kawananpaq. Pishëpakoqnoq kaptenqa yanapäshishqa kanman imanoqpapis runa mayinkunapita.
- Lapantsikunapami derëchuntsi kan aroq mayintsikunawan juntakaykur imalatapis formanantsipaq mandaqnintsikunapita respi tatsimänantsipaq.
NISHQAN ISHKAY CHUNKA CHUSKU (24)
Lapantsikunapami derëchuntsi kan aruynintsikunapita jamakunantsipaq. Manami aläpaqa arushwantsu pwëdishqantsipita mastaqa. Y tsaypita juk watata kumplirkuptin bakasyunnintsi kanman itsanqa pägashqa
NISHQAN ISHKAY CHUNKA PITSQA (25)
- Lapantsikunapami derëchuntsi kan ima!antsikunapis ali aypänanpaq kikintsikunapaq y familyantsikunapaqpis. Tsaykunapaqqa kanman kaykuna: mikuynintsikuna, röpantsikuna, wayintsikunapis. Tsaynoqpis qeshyaptintsi mëdikukuna atyendimashwan, y imalachöpis wakin runakuna yanapäshimashwan. Tsaynoqpis derëchuntsi kanmi kuydashqa kanantsipaq mana aruynintsi kaptin, qeshyaqtukur mana aruyta pwëdiptintsipis, byúdayashqa kaptintsipis, awkin kaptintsipis, o ima desgrasya päsamaptintsipis.
- Wachaq warmipa y akapa wamrankunapapis derëchun kanmi shumaq ali kuydashqa kananpaq. Kasarashqa kaqkunapa y mana kasarashqa kaqkunapapis wamrankuna iwalla derëchun kanmi kuydashqa kananpaq.
NISHQAN ISHKAY CHUNKA SOQTA (26)
- Lapantsikunapami derëchuntsi kan dembaldila primarya kaq eskwëlakunaman yachakoq yaykunantsipaq. Manami ni juklaylapis mana yachakuypaqa kanmantsu. Tsaynoqpis mas jatun kaq yachakuy eskwëlakunapis kanman imalapis kayta munaptintsi yachakunantsipaq. Tsay eskwëlakunaqa lapan runakunata chaskinman iwalla yachashqantupu.
- Kay yachakuy kanman noqantsikuna runa mayintsikunawan ali shonquyoq kanantsipaq. Tsaynoqpis kanman runa mayintsikunapa derëchunkunata respitanantsipaq, tantyanakunantsipaq, pasensyantsi kananpaq y pipis yanasantsi kananpaq. Tsaykuna kanman markantsikunawan, juklä nasyunkunawan, jukniraq räsakunawan, ima relijyunkunaman kriyeqkunawanpis. Tsaynoqpis yachakuy kanman yanapänantsipaq Nasyones Unidasta runakunata ali kawayman churananpaq.
- Taytankunapami derëchun kan tsurinkunata munashqannoq imanoqpapis edukananpaq.
NISHOAN ISHKAY CHUNKA QANCHI (27)
- Lapantsikunapami derëchuntsi kan markantsikunacho kustumrintsikunata ruranantsipaq. Tsaynoqpa munaq kaqpa derëchun kan kantananpaq, dansananpaq, dibuj ananpaq, tukananpaq, puklananpaq, y imalatapis rurananpaq markanpa kustumrin kashqannoq. Tsaynoqpis juk yachaq imalatapis mushoqta ruraptenqa tsay kanman lapantsikunapaq juknintsi y juknintsipis mas ali kawanantsipaq.
- Lapantsikunapami derëchuntsi kan imalatapis mushoqta ruraptintsi o eskribiptintsi kikilantsipaq gänashqantsi kaqkuna kananpaq. Manami pipis ninmantsu lulakushpan "Noqami rurashqä kayta" tsaynoqpa apakunanpaq ruraq kaqpa derëchunta.
NISHQAN ISHKAY CHUNKA PUSAQ (28)
Lapantsikunapami derëchuntsi kan gobyernuntsi kananpaq nasyunnintsikunacho y lapan nasyunkuna juntakashqanchöpis kay derëchuntsikúna rasunpa kumplikashqa kananpaq.
NISHQAN ISHKAY CHUNKA ISQUN (29)
- Lapantsikunapami ruranantsikuna kan markantsicho kumplinantsipaq. Tsaynoqlapami aliyätsikuntsi kikintsikuna.
- Derëchuntsikunata rurarpis mana qechushwantsu jukpa derëchunkunata. Tsaypaq kanmi laykuna respitatsikunantsipaq y tsaynoqpis reqitsimänantsipaq wakinkunapa derëchunkunapis kashqanta. Tsaynoqpis tsay laykuna kaykan ali shonquyoq runakuna kanantsipaq, ali respitanakunantsipaq, y ali runa mayintsikunawan kawanantsipaq. Tsay ali kaway kaykan runakuna awturidäninkunapaq bötushqan nasyunkunacho.
- Kay derëchuntsikunata kumplishpantsi manami Nasyones Unidas nishqankunapa kontrannin yarqushwantsu.
NISHQAN KIMSA CHUNKA (30)
Kay nishqankunacho manami qam tarinkimantsu derëchuykikuna kaptin pipa derëchunkunatapis elqätsinaykipaq imata rurashpaykipis. Tsaynoq kaykan qampaq, juk nasyunpaq, juntakashqa runakunapaq, o pi runalapaqpis.


text:
CAPÍTULO 11
¿Imajchus ancha ashca úsuy tían?
1, 2. Ashca persunas, ¿imát yachayta munancu?
TÚCUY punchaus uyaríysh túcuy mundupi sucedesckanta. Por ejemplo, suj pueblupi Ashpa sinchít chucucun y ashca dañút ʼruan. Suj ckari iglesiapi ashca persunasta balias huanchicun. Suj huarmi onckos canceruan fallecen y pishcka huaasnin huérfanos cutincu.
2 Áicap mana alli imastis cay inas sucedencu, ashca persunas tapunacuncu ímaj mundupi ashcas chéjniy y úsuy tían. Ckam, ¿huaquin cutis cá tapuna ʼruacoranqui?
3, 4. a) Habacuc, ¿imátaj Jehovát tapora? b) Jehová, ¿imátaj prometepora?
3 Biblia ʼriman, huaquin Tata Yáyap fieles siervusninmanta ima chaytapas tapunacorancu. Por ejemplo, profeta Habacuc Jehovát tapora: «¿Imajchus obligaanqui ckaayta, ashca violencia e injusticiata? Túcuy lauspi pleitusllata y peleas ckaani; túcuy lauspi violencialla y ruinas ckaani» (Habacuc 1:3, Traducción en lenguaje actual).
4 Biblia nin Jehová Habacucta prometepusa cara allichayta túcuy mana alli imastista (Habacuc 2:2, 3). Jehová persunasta ashcát munan. Biblia Tata Yayamanta nin: «Pay ckamcunaraycu interesacun» (1 Pedro 5:7). Mana dudáysh Tata Yayát astaan nockayshmanta nanapun ckaayta usuptíysh (Isaías 55:8, 9). Chayraycu, ¿imajchus mundupi ancha ashca úsuy tían?
¿IMAJCHUS ANCHA ASHCA ÚSUY TÍAN?
5. a) Ashca maestros religiosos, ¿imát nincu usuymanta? b) Biblia, ¿imát nin?
5 Ashca pastores, curas y maestros religiosos nincu usúysh Tata Yáyap voluntarnin casckanraycu. Huaquin nincu Tata Yaya, ʼruan túcuy mana alli sucedeanayshta, hasta desgracias. Y nincu ni aicappas unanchasúysh imajchus usúysh. Sujcuna nincu huañúysh Tata Yayaan cielopi tianáyshpaj. Quiquin nincu suj huahuita huañuptin. Pero chay mana ciertu can. Jehová ni aicappas ʼruan mana alli imastis sucedenancunata. Biblia nin: «¡Caru verdaderu Yayamanta tían mana alli ʼruayta, y túcuy atiyniyojmanta obrayta injustamente!» (Job 34:10).
6. ¿Imajchus ashca persunas Tata Yayát tumpancu túcuy usuymanta ima mundupi tían?
6 Ashca persunas Tata Yayát tumpancu túcuy usuymanta imaraycu creencu pay gobernante cá mundumanta casckanta. Pero capítulo quimsapi aprenderáysh Súpay cá mundút gobernashcasckanta.
7, 8. ¿Imajchus ancha ashca úsuy mundupi tían?
7 Biblia nin «túcuy mundu mana alli cajpa atiyninpi tían» (1 Juan 5:19). Súpay can gobernante cá mundumanta, ancha mana alli y hereje can. Pay «chincachishcan tucuycunata ima ashpapi causancu» (Revelación [Apocalipsis] 12:9). Y ashca persunas payta yachapiancu. Chay can huámaj rasón ímaj mundu unta engañumanta, chejniymanta y violenciamanta tían.
8 Ckaasúysh huámaj huasan rasón ímaj ashca úsuy tían. Adán y Eva Tata Yáyap contranpi churacuptincuna chaymanta, ucha huaasnincunapi yaycora. Imaina persunas uchallícoj cancu, sujcunata usuchincu. Ashca cutis astaan importante sujcunasmanta cayta munancu y conseguíypaj luchancu, guerraman ʼrincu, y sujcuna persunasta maltratancu (Eclesiastés 4:1; 8:9). Quimsa rasón ima huaquin cutis usúysh can áicap tiáysh suj lugarpi maypi mana tianáysh tían, suj momentu mana conveniente captin, atin sucedeayshta suj acidente o sujcuna mana alli imastis (Eclesiastés 9:11).
9. ¿Imajchus segurus tiayta atíysh Jehová suj alli rasón apin sackéypaj úsuy seguinanta?
9 Jehová mana usuchiáysh. Guerrasmanta, delitumanta, violenciamanta o injusticiasmanta payta mana tumpayta atíysh. Mana tumpayta atíysh, Ashpa chucucusckanmanta, huracanesmanta, inundacionesmanta y sujcuna mana alli imastismanta. Ckam, tapunacuyta atinqui: «Si Jehová can persuna astaan atiyníyoj túcuy universumanta, ¿ímaj sacken mana alli imastis sucedenancunata?» Yacháysh Tata Yaya ashcát munaáysh, dejuru deben apiyta suj ancha alli rasón sackéypaj úsuy seguinanta (1 Juan 4:8).
¿IMAJCHUS TATA YAYA SACKEN USUNAYSHTA?
10. Súpay, ¿imamanta Jehovát tumpara?
10 Jardín Edenmanta, Súpay ʼruara Adán y Eva Tata Yayát mana casucunancunata. Jehovát tumpara nis suj mana alli gobernante casckanta. Nera alli imastis tían ima Tata Yaya Adanta y Evát mana ckopucuyta munara. Súpay creechicuyta munara ima pay astaan alli gobernante caj ʼrisckanta y Tata Yayát mana precisasckancunata (Génesis 3:2-5; Ckáay astaan yacháypaj 27, paginapi 222).
11. ¿Ima tapuna contestayta precisáysh?
11 Adán y Eva Tata Yayát mana casucorancu y paypa contranpi churacorancu. Paycuna pensarancu derechu apisckancunata paycunalla ajllayta alli tiasckanta y mana alli tiasckanta. ¿Imát ʼruayta atinman Jehová ckaachíypaj Adán y Eva equivocasckas tiasckancunata y pay yachasckanta nockáyshpaj alli casckanta?
12, 13. a) ¿Imajchus Jehová mana chayllapi Adanta y Evát huanchicora? b) ¿Imajchus Jehová sacken Súpay cá munduta gobernananta y persunas paycunalla gobernacunancunata?
12 Jehóvap propositun cara Ashpa suj jardín ina cachun y unta tiachun Adán y Évap descendientesnincuan. Y Jehová propositunta cúmplej ʼrin aunque Súpay impediyta munachun (Génesis 1:28; Isaías 55:10, 11). Chayraycu, Jehová chayllapi mana huanchicora manapé sackecora huaasta apinancunata. Chayna Adán y Évap huaasnincu atincuman ajllayta pít munancuman gobernante ina.
13 Súpay Jehovát tumpara ancha ashca ashca angelespa ñauckenpi (Job 38:7; Daniel 7:10). Jehová Supayta tiempút ckora ckaachinánpaj si rasón apera. Astaanpas Jehová persunasta tiempút ckocora paycunalla gobernacunancunápaj suj mundupi Supayraycu controlascka, chayna persunas ckaachiyta atincuman si paycunalla gobernanacuyta atincu mana apis Tata Yáyap yanapanta.
14. ¿Imachus tiempuan ckaacora?
14 Ancha ashca, ashca huatasraycu, persunascka paycunalla gobernacorancu pero túcuy gobiernusnincupi mana allít ʼripucora. Chayna ckaacora Súpay llulla casckanta y persunascka ari precisancu Tata Yáyap yanapanta. Profeta Jeremías rasón apera áicap nera: «Allít nocka yachani, Jehová, ima ckarít ashpamanta ñanninta mana pertenecepun. Mana pertenecepun ckarít ima purishcan ni trancusninta dirigiyta» (Jeremías 10:23).
¿IMAJCHUS JEHOVÁ ASHCA TIEMPÚT SUYARA?
15, 16. a) ¿Imajchus Jehová sackera úsuy ashca tiempu seguinanta? b) ¿Imajchus Jehová mana allichara problemas ima Súpay apamora?
15 ¿Ímaj Jehová sackera úsuy ashca tiempu seguichun? ¿Ímaj mana evitan mana alli imastis sucedechun? Tiempu precisacora ckaachinánpaj Supaypa gobiernun mana siruisckanta. Persunascka intentarancu túcuy laya gobiernusuan pero mana alli ʼripucora. Nátaj cencíap y tecnologiapi, ashca avances ʼruacora, cunan punchau astaan injusticia, ususckas, huanchinacojcuna y guerras tían imaina ni aicappas tiara. Mana atíysh nockayshlla allít gobernacuyta mana Tata Yáyap yanapanta apispá.
16 Jehová mana allichara problemasta ima Súpay apamora. ʼRuaspá ckaachinman yanapashcasckanta Supayta gobernayta, Tata Yaya ni aicappas chayta ʼruanman. Nátaj persunascka creencuman ima paycunalla allít gobernacuyta atincu. Chay mana ciertu can, Jehová ni aicappas Supayta yanapanman. Pay ni aicappas llullan (Hebreos 6:18).
17, 18. ¿Jehová imát ʼruancka allichanánpaj túcuy dañuan ima Súpay ʼruara?
17 Jehová allichayta atin túcuy dañu ima ʼruara Súpay y persunas mana casucojcuna. Pay tucuyta ʼruayta atin. Jehová yachan áicap contestacuncuman túcuy Súpay tumpasckanmanta. Chaymantá Ashpát suj jardín ina ʼruancka, imaina pay únay munara. Túcuy «sepulturaspi tiajcuna» causachiscka caj ʼrincu (Juan 5:28, 29). Persunas mana ónckoj ʼrincu ni huáñoj ʼrincu. Jehová Jishút utilísaj ʼrin «Supaypa ʼruanasninta amchi ʼruáypaj», niyta munan, amchít ʼruáypaj túcuy Súpay ʼruasckanta (1 Juan 3:8). Chayraycu agradecéysh Jehová nockayshuan pacencia apin. Chay oportunidar ckoáysh ʼrejsiyta y decidiyta si munáysh pay gobernajníysh cachun (2 Pedro 3:9, 10 léey). Áicap usúysh, Jehová yanapaáysh aguantanáyshpaj (Juan 4:23; 1 Corintios 10:13 léey).
18 Jehová mana obligaáysh payta ajllanayshta gobernaanáyshpaj. Ckoaráysh suj súmaj regalu: libertar ajlláypaj. Ckaasúysh ima valor nockáyshpaj apin cá súmaj regalu.
CKAM LIBERTARNIYQUIAN, ¿IMÁT ʼRÚAJ ʼRINQUI?
19. a) ¿Ima súmaj regalu Jehová ckoaráysh? b) ¿Imajchus cá regalút agradecenáysh tían?
19 Jehová liberta ckoaráysh ajllanáyshpaj. Cá regalút ckoasckayshraycu ajllayta atíysh, imát ʼruayta causayniyshuan y ajllayta si munáysh Jehovát siruiyta o mana. Mana cáysh uyuas ina ima tucuyta ʼruancu instinturaycu (Proverbios 30:24-28). Nátaj, mana cáysh maquinas ina, ʼruancu imastis ima cháypaj ʼruasckas carancu. Libertar apíysh ajllanáyshpaj ima laya persunas cayta munáysh, picunas yanasusníysh caj ʼrincu, imát causayniyshuan ʼruasúysh. Jehová munan cusisckas canayshta.
20, 21. Astaan súmaj ima ckam cunan ʼruayta atinqui, ¿mayckan can?
20 Jehová desian payta munanayshta (Mateo 22:37, 38). Pay can suj tata ina ima cusicun, huaan sonckomanta nipuptin munasckanta y mana obligaciunraycu. Jehová liberta ckoaráysh ajllanáyshpaj si munáysh payta siruipuyta o mana. Súpay, Adán, y Eva ajllarancu Jehovát rechasayta. Y ckam libertarniyquian, ¿imát ʼrúaj ʼrinqui?
21 Astaan súmaj ima ʼruayta atinqui can cunan Jehovát siruiyta. Ancha ashca ashca persunas na ajllarancu Jehovát siruiyta y Supayta rechasayta (Proverbios 27:11). Imaina ckaaráysh, Tata Yaya sorckoncka túcuy usuyta y Ashpát suj jardín ina ʼruancka. Ckam, ¿imát ʼruayta atinqui chaypi tianayquípaj? Ámoj capítulo chá tapuna contéstaj ʼrin.


text:
13 KAQ YACHATSIKÏ
Timoteuqa nunakunatam yanapëta munarqan
Timoteuqa juk jövinmi karqan y nunakunata (runakunata) yanaparmi alläpa kushikoq. Më tsëpam viajarqan yanapakunampaq. ¿Pëpita masta willarinaqta munankiku?. . .
Timoteutaqa maman y awilanmi Jehoväpita parlapäyarqan
Timoteuqa Listra markachömi winarqan. Mamampa jutinqa Eunïcim karqan y awilampanam Loida. Pëkunaqa, Jehoväpitam Timoteuta yachatsiyaq. Tsëmi, Timoteuqa wamra kanqampita patsë, Jehoväta reqiyänampaq nunakunata yanapëta munarqan.
Jövinna këkaptinmi Pablu nirqan: “Juk markakunapam yachatsikoq ëwashaq. ¿Yanaqämëta munankiku?”. Timoteuqa alläpa kushikurmi, “¡awmi, munämi!” nirqan. ¡Nunakunatam yanapëta munarqan!
Pabluwanmi Greciachö këkaq Tesalönica markaman ëwayarqan. Alläpa karutam chakipa ëwayarqan y tsëpitam barcuwan viajayarqan. Chärirnam, mëtsikaq nunakunata Jehoväta reqiyänampaq yanapayarqan. Wakin nunakunaqa alläpam piñakuyarqan y chikiyarqan. Tsëmi Pabluwan Timoteuqa juk markata yachatsikoq ëwakuyarqan.
Tsëpita killakuna pasariptinnam, Pabluqa Timoteuta nirqan Tesalönicata kutinampaq. Cristiänukuna imanö këkäyanqantam musyëta munarqan. Peru Tesalönicachö wakin nunakunaqa alläpam chikiyashqa kayarqan. ¡Tsëmi Timoteuqa kutinampaq valorta tsarinan karqan! ¿Kutirqanku? Awmi, porqui cristiänukunapaqmi yarpachakoq. Y kutiramurqa alli noticiatam Pabluta willarqan. ¡Tesalönicachö cristiänukunaqa manam Jehoväta sirwita jaqishqatsu kayänaq!
Mëtsika watapam Timoteuqa Pabluwan Jehoväta sirwirqan. Tsëmi Pabluqa Timoteupaq kënö nirqan: “Timoteutam kachamushaq yanapayäshunëkipaq. Porqui pënöqa manam ni pï kantsu. Pëqa Jehoväta y nunakunatapis kuyanmi”.
¿Qampis nuna mayintsikta kuyankim aw? ¿Jehoväta reqiyänanta munankiku?. . . Tsëqa yanapanëkim, tsënöpam Timoteunö kushishqa kanki.