text:
Vuorkova »
“Latgalīša pošsaglobošonuos instinkts ir vysim!” saruna ar didžeju Andri Lazdānu
Intervejis autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Pazinis i draugi Andri Lazdānu sauc par cylvāku-orkestri. Jam aiz mugorys ir didžeja dorbs Reigā, kuru jis lobu pruotu īmaineja pret dorbu Vuorkovys nūvodā i dzeivi lauku sātā.Skaiteit vaira »
Vuorkovā nūtiks vakariešona par volūdys vaicuojumim
Itymā nedeļgolā Vuorkovys nūvodu apmeklēs gosti nu Reigys i Rēzeknis — volūdys pietnīki Sanda Rapa i Armands Kūceņš. Jūs interesej izzynuot Vuorkovys nūvoda dzeivuotuoju volūdys lītojumu i vītvuordu izaceļšonu. Deļtuo gasteišonys laikā jī grybSkaiteit vaira »
Vuorkovā stuosteis kuozu saimineicu stuostus
21. i 22. julī Vacvuorkovā i Vuorkovā nūtiks II Latgolys stuostnīku festivals “Omotu stuosti”, viestej informaceja UNESCO Latvejis Nacionaluos komisejis (LNK) teikla “Stāstu bibliotēkas” sātyslopā. Festivals itūgod veļteits kuozu saimineicom i jūs stuostim. Iz festivalu aicynuotysSkaiteit vaira »
Vacvuorkovā apsaverama gleznu izstuode
Da 23. novembra Vacvuorkovā, Školys īlā 5, Kulturys centra zalā ir apsaverama gleznu izstuode nu Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzeja kruojuma, viestej Vuorkovys nūvoda sātys lopa. Izstuodē var apsavērt Juoņa Plivdys, Vijis Stupānis, JuoņaSkaiteit vaira »
Jau šudiņ suoks svieteit Vuorkovys nūvoda svātkus
Jau itymā nedeļgolā ar vyspuseigim pasuokumim tiks svieteiti Vuorkovys nūvoda svātki, viestej nūvoda sātyslopa. Nūvoda svātki, kas, kai īrosts, aizasuoks nūvoda centrā – Vacvuorkovys breivdobys estradē –, itūvokor 20.00 puļcēs skateituojus iz bezmoksys grupys “Bet Bet”Skaiteit vaira »
Vuorkovā apsaverama Bronislavys Caunys krystdyurīnī izšyutūs gleznu izstuode
Da 21. maja Vuorkovys nūvodpietnīceibys muzeja klietī apsaverama Bronislavys Caunys izšyutūs gleznu izstuode, informej Vuorkovys nūvoda puorstuove Maija Pranevska. Bronislavys Caunys (dz. Nautrānis) – izcylys rūkdorbneicys – izstuodis sareikuošona ir juos tyvinīku iniciativa, gūdynojūtSkaiteit vaira »
Latgalīšu sleja žurnalā “Ir” par lauksaimnīceibu i patriotismu Vuorkovā
Reizi mienesī žurnalā “Ir” teik publicāta latgalīšu sleja, kas viestej par aktualim nūtykumim i vaicuojumim. Augusta sleju ir sarakstejs Vuorkovys nūvoda z/s “Linvejas” saiminīks Jurs Lazdāns. Slejis autori ir dažaidi Latgolys ļauds — kotruSkaiteit vaira »
Vuorkovā tiks īskandynuots rodūšūs muokslu salons
18. oktobrī Vuorkovys nūvodpietnīceibys muzeja telpuos (Vuorkovā, Kovaļevsku īlā 6) 15:00 nūtiks muzeja rodūšūs muokslu salona īskandynuošona kūpā ar jaunīšu folklorys kūpu „Sudobri”. Byus apsaverama muzykys instrumentu izstuode. Nūtiks Janinys Vilmanis gruomotys „Vārkavas novadaSkaiteit vaira »
Vuorkovā teatra izruode “Tāva meitys”
27. septembrī Vuorkovys Tautys nomā 18:00 gasteis Salys pamatškolys pošdarbnīku teatris ar Danskovītis lugu “Tāva meitys”. Īeja pasuokumā bez moksysSkaiteit vaira »
Vuorkovā apsaveramys Latgolys aerofotografejis
Vuorkovys nūvodpietnīceibys muzejā nu 10. leidz 20. juņam apsaverama izstuode „Māras zeme aerofotogrāfijās”. Ceļojūšuos izstuodis ideja ir paruodeit Latgolys regiona skaistumu i vīnreizeigumu nu „putyna acim” – nu naparostuoka rakursa. Fotoizstuode ir diveju rodūšu cylvāku – fotografaSkaiteit vaira »
“Kolnasāta” 8. junī īt mauduotūs. Bez PVN
Latgolā pamazeņam teik īleiguoti Juoni i īskandynuoti Dzīšmu i deju svātki, īsasuokuse ari zaļumbaļļu, breivdobys koncertu i piļsātys svātku sezona. Deļtuo itymā raidejumā atsaveram iz pošvaļdeibu vieliešonom i turpynojam ceļu vydā vosorā – arSkaiteit vaira »
Tūp dokumentaluo kina par Ontonu Juhņeviču
Studeja „NPGD” uzjam dokumentalū kinu „Segvārds Vientulis”, kurys pamatā ir Vonogu draudzis katuoļu prīstera Ontona Juhņeviča tragiskuo dzeivis stuosta beigu pūsms, kas nūsarysynuoja Latvejai i Latgolai viesturiski dramatiskūs apstuokļūs. Kinys centrā ir prīstera OntonaSkaiteit vaira »
Izsludynuots Vuorkovys nūvoda fotokonkurss
Vuorkovys nūvoda kulturys centrs izsludynoj foto konkursu „Mes sovā nūvodā”. Konkursa mierkis ir atkluot i popularizēt Vuorkovys kulturviesturyskuos vītys, nūvoda īdzeivuotuoju kasdīnys dzeivi sātā i saimē, dobys ainovys, kas izceļ Vuorkovys nūvoda unikalitati. NuSkaiteit vaira »
Latgolys Vuords nu Reigys – 14.06.2012.
Jiusu viereibai Bronislava Sprydzāna radejis raidejuma “Latgolys Vuords” jaunuokais laidīņs: Saruna ar NEPLP lūcekli Daini Mjartānu par Kulturys ministrejis konferenci Vuorkovā i 14. juņa nūtykumim viesturē, fragmenti nu Annys Rancānis dzejūļu kruojuma prezentacejis. Muzykalajā nūformiejumāSkaiteit vaira »


c: text/html

text:
Ir suocīs jauns gods, kas kai ar Zīmyssvātkim, tai ari jauna godalaika īsastuošonu, aizness paceli rudiņa nostalgeju. Taišni ar taidu nūskaņu klauseituojus uzrunoj Egils Kulmanis ar skotuvis vuordu Eggyman i latgalīšu dzīsmineica Laura Bicāne. Obeju kūpdorbs “Suopis” ir dziļu attīceibu stuosta škārsgrīzums. Cīlvāki īsapazeist, sasatyvynoj, izīt cauri ari škieršonuos šaļtim i attuolumam. Tok caur ituom suopem īsamirdz acs, deļtuo, ka laiks dzīdej bryucis i stuostam daīt jauns suokums.
Egils Kulmanis ir zynoms kai grupys “Dabasu Durovys” tausteņnīks, bekvokalists i ar muzyku nūsadorboj nu grupys pyrmssuokumu. Grupa ir izlaidusi četrus studejis albumus “Lepetnīks” (2008), “Styklu Vītā Skaņa” (2012), “Bāka” (2014), “Pādys Runoj” (2016), nu kurūs dzīšmu leluokuo daļa ir latgalīšu volūdā. Grupa turpynoj rodūši dorbuotīs i paraleli dorbam grupā rūnās ari jaunys idejis.
Laura Bicāne aktīvi muzicej jau vairuokus godus, izlaiduse treis studejis albumus “Es tikai ļaujūs” (2013), “Trīspuksti” (2015) i “Lauzīsimies cauri pūlim” (2017). Laura dzīd i spielej gitaru, akordeonu, sasadorboj ar cytim muzikim dažaidūs projektūs. Paguojušajā godā īstyurējuse lauleibys ūstā, kas, prūtams, nas dažaidys puormainis dzeivē. Muzykalū karjeru Laura turpynoj veiduot i sūla sovim fanim jaunus rodūšus panuokumus.
Muziki aicynoj īsaklauseit stuostā “Suopis” i puorvarēt sovus puordzeivuojumus, kas taišni kai itamā dzīsmē tok nas jaunu cereibu i lobys puormainis.
Dzīsmis īrokstā pīsadaleja Egils Kulmanis, Laura Gutjeresa-Kamačo (Bicāne), Romāns Sladzis. Īroksts radeits Daugovpilī, sātys studejā, 2017. godā. Miksēja i māsterēja Egils Kulmanis.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Krīvejis Nacionaluo biblioteka
Krīvejis Nacionaluo biblioteka (krīvyskai Poccи́йckaя HaциoHáлbHaя библиoTéka) — vīna nu vysuleluokūs biblioteku pasaulī, vīna nu pyrmūs valeimūs bibliotēku Reitu Europā. Īstateita 1795 godā. Fondūs globoj vaira kai 35 milijonus vīneibu, godā apkolpoj vaira kai 1 milijonu skaiteituoju. Izalikaliejuse nazcik nomūs Pīterpilī.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
1795 g. — pa carīnis Katris II pīsacejumam sasprīsts Pīterpilī īriedeit Imperatoriskū valeimū biblioteku (krīvyskai ИMпepáTopckaя пyбли́чHaя библиoTeka). Par bibliotekys pamatu tyka Varšovā krīvu pazogtī Zalusku bibliotekys 420 000 siejumu lelī fondi. Jūs sagruobe generala A. Suvorova vodomī Krīvejis karapulki, 1794 godā apguluši Varšovu i apmīguši Tadeuša Koscjuškys vadeitū puoļu buntu.
1795 – 1814 g. pastateits bibliotekys kuorms pa arhitekta J. Sokolova projektam. Jis beja guoduots na viņ kai gruomotu laiceišonys vīta, a i kai plotai ļaudeibai daīmams tautys vuiceibys centrys. Beja plans pīlaseit vysys gruomotys, izdūtuos Krīvejā, izdūtuos uorzemē krīvu volūdā, taipoš gruomotys uorzemis volūduos ap Krīveju. Katre II personeigai saksteja bibliotekys stateibu i pīsadaleja gruomotu laseišonā bibliotekys fondam.
1814 g. — Imperatoriskuo valeimuo biblioteka svieteigai atdareita vysim iņteresentim.
1917 g. — puorsaukta par Krīvejis Valeimū bibliotēku (krīvyskai Poccийckaя пyбличHaя библиoTeka).
1925 g. — puorsaukta par Vaļstiskū valeimū biblioteku (krīvyskai ГocyдapcTBeHHaя пyбличHaя библиoTeka).
1941 – 1945 g. — pošuos gryutuokajuos blokadys dīnuos biblioteka nanūstuoja dareit. Caur gryutu prācu i stypru aizalikšonu, daguļa i elektrejis tryukuma apstuokļūs bibliotekys dareituoji izglobuoja bibliotekys unikalūs fondus.
1992 g. — puorsaukta par Krīvejis Nacionalū biblioteku (krīvyskai Poccи́йckaя HaциoHáлbHaя библиoTéka)
Padalīni[pataiseit | labot pirmkodu]
Bez golvonuo kuorma (Nevskuo prospekta i Sadovuos ūļneicys styurī) biblioteka tur vēļ nazcik filialu:
- Jaunais kuorms Moskovskajā prospektā, atdareits 1998 godā.
- Nazkodejuo Katris mīlasirdeigūs jaunivu instituta kuorms Fontankys upmalē.
- Kuorms Liteinajā prospektā.
- Krylova sāta Sadovajā ūļneicā 20.
- Plehanova sāta 4-ajā Krasnoarmeiskajā ūļneicā.
- Tīsiskuos informacejis centrys Ostrovskuo laukumā 1/3.
Fondi i Voļtera biblioteka[pataiseit | labot pirmkodu]
Krīvejis nacionaluos bibliotekys fondi — vīni nu pošu leluokūs pasaulī. Jī apjam vaira kai 35 mln. globuošonys vīneibu (2010): ap 15 mln. gruomotu, 13 mln. žurnalu, 0,6 mln. gazetu gods komplektu i ct.
Vīna nu pošu vierteiguokūs kolekceju Krīvejis Nacionaluos bibliotekys fondūs – XVIII gs. prancuzu apgaisminīka, rakstinīka, viesturnīka i filosofa F. M. A. Voļtera biblioteka. Jamā 6814 siejumu gruomotu ar Voļtera padareitom aizziemem i darakstejumim, taipoš juo dorbu rūkroksti i malnroksti. Itū bibliotēku 1778 godā Katre II nūpierka nu Voļtera plemineicys i puormaņtineicys. 1779 godā ar specialu lellaivu jū atvede iz Pīterpili i nu reizis pastateja Ermitažā. Cara Nikolaja I laikā daīšona Voļtera bibliotekai beja aizdareita, a 1861 godā pa cara Aleksandra II riedejumam Voļtera biblioteka puorcalta iz Imperatoriskū valeimū biblioteku.
Latgaļu izdavumu kolekceja[pataiseit | labot pirmkodu]
Krīvejis Nacionaluos bibliotekys fondūs globojās vaira kai 100 izškireigu pasauku izdavumu latgaļu volūdā, kuri sagatavāti i nūdrukavuoti Krīvejis teritorejā (vuiceibys gruomotys školom, daiļliteratura, religiskuo literatura, žurnali, laikroksti, vīnreizeiguos gazetys i ct.). Taipoš bibliotekys fondūs irā Viļnē, Reigā i cytur XVIII i XIX godusymtūs izdūtuos latgaļu gruomotys[1].
Daļa nu Krīvejis latgaļu izdavumu izguoja pošā Pīterpilī – laikā, kod itymā mīstā formējuos i aizzīdēja latgaļu nacionaluo kusteiba (nu 1849 da 1917 godam Pīterpilī izguoja apmāram 120 izdavumu latgaļu volūdā [2], jūs sagatavēja I. Asāns, D. Bončkovskis, Ceļaveirs, M. Jackevičs, F. Kemps, P. Laizāns, A. Laurinoviča, Naaizmierstule, A. Novickis, M. Olūteņš, N. Rancāns, V. Rubuļs, M. Silenbahs, B. Skrynda, K. Skrynda, O. Skrynda, F. Trasuns, P. Tukišs, S. Zīmeļs (O.Laizāns) i ct.).
Cyta daļa Krīvejis latgaļu izdavumu nūdrukavuota cytūs mīstūs – Pliskovā aba Opskovā, Moskovā i Novosibirskā – 20 godu laikā, cikom sovetu Krīvejā beja labtik vieleigi apstuokli mozumtautu kulturai raisteitīs (nu 1917 da 1937 godam Krīvejā izguoja apmāram 100 izdavumu latgaļu volūdā, jūs sagatavēja J. Bite, A. Čangalīts, V. Daškeviča, A. Eisuļs, M. Eņdzeņa, S. Jerumāne, J. Kolps, S. Kovaleņčiks, I. Kūkuojs, P. Līpeņš, D. Logins, J. Meikšāns, K. Mežuļs, A. Mežule, J. Opyncāns, J. Silinīks, I. Vucāns, A. Zarkevičs, V. Zeimaļs, J. Zvīdra i ct.). Sūpluok daudzejūs gruomotu latgali Krīvejā da 1937 godam izdeve i sovu periodiku – laikrokstu „Taisneiba” (Novosibirskā) i žurnalu „Ceinis Karūgs” (Moskovā).
Gruomotu i presis izdūšonu latgaļu volūdā Krīvejā puotrauce Stalina režima 1937 – 1938 g. represejis, kurys beja seviški osai pagrīztys pret mozumtautu iņteligeņceju i vadynuoja mozumtautu (tymā vydā latgaļu) mudruoku puorkrīvuošonu.
2007 godā Krīvejis Nacionalajā bibliotekā nūtyka latgaļu gruomotu paruode "Latgaļu gruomotys Krīvejā (1917 – 1937)". Jamā akcents beja lykts iz 1917 – 1937 g. gruomotom, tok eksponatu vydā ītyka i agruokajūs laikavydūs izdūtys latgaļu gruomotys, globojamys Krīvejis Nacionalajā bibliotekā.


text:
Autors: Andris Slišāns
Upīte ir cīms Viļakas nūvada Šķilbanu pogostā. Izavītuojīs pogosta dīnvidaustrumu dalī 5,5 km nu pogosta centra Rekovys, 24,2 km nu nūvoda centra Viļakys i 249,7 km nu Reigys. Jau daudzu godu garumā Upīte ir vins nu latgaliskuokīm pogostim, kur latgalīšu volūda teik lītuota gon kasdīnā, gon vysa veida pasuocīņus. Upīte i tuos cylvāki ir splygts pīruodiejums, ka latgalīšu volūda ir i byus dzeiva vēļ godu godim.
Kai Upeitī vyss aizasuocēs
Nazkod seņ, kod vuicejūs Upītes pamatškolā, mums beja etnografiskīs puļceņš, kur mes vuicejomēs na tikai dzīduot i doncuot, bet ari aust, tamburiet, adiet i peit, bet pats svareiguokīs – vuicejomēs poši organiziet i vadiet sovus školas pasuokumus. Suokūt nu vakariešonuom, kur kūpā taisejam iest, dzīdovam, stuostejam anekdotes. Paši taisejam maskas, guojam čyguonūs, poši kuorem šyupules Lyldīnuos lyluos līpas zorā, paši taisejam hokeja nūjis i spieļovam hokeju, i iz vusīm dorbīm īdvesmova škuluotoja i mamma Irēna Slišāne.
Suokūt vuicietīs vydsškolā, saprotu, ka pītryukst vusa, kas beja pamatškolā, deļtam pats suoku reikuot Rekovas vydsškolā vusa Bolvu rajona školu Popielu, tumūs laikūs popularu Latvejas grupu koncertus. Beja jautri, a tān dūmojūt – kuo maņ napylngadīgam škoļnīkam tū atļuove – nazynu.
Pabeidzu vydsškolu, devūs iz golvaspylsātu vuicietīs i laimes mekliet, beiguos, prūtams, izaruodeja, ka laime ir tepat, Upītie. Reigā ar Ligitu saveidovam sovu saimi, suoka rostīs bārni, bet vusu laiku nazkas īkšā vylka iz dvoru. Dzeivuodami Reigā, aktīvi pīsadalejam Upītes jaunīšu kūpā, kuru ar laiku pats suoku vadiet. Prūtams, vusu laiku paleidzeju tātam Ontonam Slišānam reikuot festivalu “Upītes Uobeļduorzs”. Deļtam, ka tuo padūmoj, es nazynu, kurs pasuokums beja pyrmīs, kuru reikovu es, jū vysod vusus pasuokumus reikojam komandā — suokumā ar mammu, tod ar školas draugim, tod ar tātu, tān ar Ligitu.
Dorbs kai hobejs
Vuss, kū dareju, beja kuo breivuo laika aizpiļdiešona, lobs hobijs, kurs pavusam najauši suoka puoraugt “profesionalajā” darbeibā. 2007. godā Ligita (Spridzāne – sīva), studejūt LU pedagogeju, praksi nūliema īt sovā dzymtajā Rekovas školā. I prakses laikā Šķilbanu pogosta Balkanu dabas parkā sareikova viesturisku lekceju bārnim par 13. gs. Latveju – meistardarbneicys i senūs cīņu paraugdemonstrejumus. Pasuokumu atbaļstieja Škilbanu pogasts. Paguoja kuodi daži mieneši, i Šķilbanu pogosta kulturas dzeives organizators nūpītni apslyma. Pogasta vecs uzvaneja Ligitai, moš jei gryb aizvītuot kulturas organizatoru iz juo slimeibys laiku. Tod var saciet, ka 2007. goda juņs suoka īzavierzietīs tymā, kū es i Ligita doram tādin. Tū mes darejam pa sastdīnem i svātdīnem, partū ka pa nedeli dzeivovam Reigā. Piec kuoda laika, kod sazaveidova nūvodi, myusus īskeiteja Viļakas nūvodā, izveidova Upītes Tautas noma vadietoja omatu, kur īciela mani, partū ka Ligita devuos atpyutā ar saimes paplašynuojuma geidiešonu. Tān jov trešīs gods aizasuocs, ka Upītie ešam apvīnovuši Upītes biblioteku, Ontona Slišāna Upītes kultūrviestures muzeju i Upītes Tautas nomu vīnā īstuodie ar nūsaukumu Namaterialuos kulturas montuojuma centrs “Upīte”, kur ešu direktors, bet Ligita atbild par muzeja lītuom.
Ja nam nu ituo laika, kod es ar Ligitu suokam struoduot, tod pyrmīs lylīs pasuokums beja “Upītes svātki”, kū laika gaitā puorkristejam par “Svātki Upītie”. Te, prūtams, īsadvesmojūt nu lylūs pylsātu, kur reikova pylsātu svātkus izdūmovam, ka ar nikū Upīte nav švakuoka, suokam pyrmejā reizie ar vierīnu – koncertu, dažuoduom aktīvuom spieliem i meistardarbnīeicom, pat bejom pasaukuši pīpyušamuos atrakcejas. Tai nu 2007. goda augusta svinam Svātkus Upītie, kur jov nu pyrmuo goda naatnamama sastāvdale svātkūs ir nakts trasīte. A pādejūs godus ešam izauguši ar itīm svātkīm tik plaši, ka paguojušejūs svātkūs atbraucūt nūvoda prīkšnīks uzrunā saceja, ka jis lepojuos ar myusu veikumu, ka pat vīna ūtra lyluo pylsāta nastāv leidzi myusu programmai. Godu gaitā itī svātki izauguši leidz divejom dīnom, kuruos beja Dirty Deal Teatro ar bārnu lugu “Blēņas un Pasakas”, beja Latvejas Nacionalīs teatris ar lugu “Ceļā uz mājām”, beja grupas “bet bet” jubilejas mini koncerts (gondreiž stuņdi garš), prūtams, meistardarbneicys, atrakcejas, nakts trasīte, balle. Par teatrim lyls paļdis juosoka muosai Lienītei.
Ir tuo, ka muns pasuokumu reikuošonas moto ir reikuot kotru pasuokumu tuo, lai tys patyktu bārnīm — ka tys patiks bārnīm, tod iz jū atīs gon vacuoki, gon babas. A deļkam bārnim? Deļtam, ka tod, kod dzeivovam Reigā i jov vairuokus godus sildejam dūmu par atsagrīšonu iz dvoru – Upīti, golvonuo bāda beja, lai bārni nacīstu, a kū vāga bārnim – izgleiteibu i lobu atpyutys īspieju. Nu vot i mes struodojam pi tuo ūtruo, pi lobas atpyutas īspiejom.
Upeitis pasuocīni
Prūtams, nu vusīm pasuokumīm kulminaceja ir “Upītes Uobeļduorzs”, kurs paguojušajā godā nūskanēja 15. reizi. Te mes apvīnojam gon dzejnīkus, gon vusu stilu muzikantus, maņ pošam līkuos cīši lobs, otkon juosoka tātam – Ontonam paļdis par ideju, ka tuodu festivalu aizsuoka, kū es vareju tuoluok atteistiet. Prūtams, paļdis vusīm Latgales muokslinīkim, bez jīm nabyutu Uobeļduorza.
Šūgod jov 15. reizi Upītie reikuosem “Kūkovas nūvoda bārnu i jaunīšu folkloras svātkus”, kas reizī ir skate bārnu folkloras kūpom i kapelom deļ škoļnīku dzīsmusvātkīm. Te es pats ešu suokumā bejs kuo dalībnīks, tān kuo organizators.
Organizejam ari Upītes pošu vacuokū pasuokumu, kurs aizasuocīs ar kluba ākas uzceļšonu 20. gs. 60. tajūs godūs – Vacgoda karnevals. Te kotru godu sabrauc maskys nu tyvuokas i tuoļuokas apkuortnes, a maskas na parostas, a tuodas – paštaisātas. Interesanti, ka ja kolhozu laikūs iz karnevalu devuos golvanūkuort pīaugušī, tān ir drusku sovaiduok, ir puse iz pusi. Pādejā Karnevalā apbolvovam atsevišķi gon lylūs cylvaku maskas, gon bārnu maskas.
Iz vacim laurim gulēt navar
Kotru godi ir pasuokumi, kas nūteik tradicionali, bet iz vacīm laurim navar dzeivuot, deļtam mieginojam ar Ligitu radiet jaunus pasuokumus. Paguojušuo goda nūgalī izadeva lobs (vysmoz pošīm tai rudejuos) pavusam sovaiduoks pasuokums – improvizaceja – “Pusnakts šovs ar Juri Vucānu” i gostim: Gunti Rasimu, Raibū i Vucanu Voldyku. Jaunus pasuokumus reikojūt, vysod ir īspieja, ka saīs lobs voi izaguozs, deļtam, lai piec īspiejas lobuok saītu, īsaistam komandā aktīvuokūs folkloras kūpas “Upīte” dalībnīkus. Kū vaira dūmubīdru, tū lyluoka īspieja, ka byus labi.Iz vosaras saulgrīžim jov divejus godus kūpā ar Upītes grupu “Unknown Artist” mieginojam organiziet pasuokumu ar nūsaukumu “π-dzīdam”. Sataisam skatuvi iz Upītes pamatškolas futbola laukuma – ar dūmu, ka ar laiku izaugsem cik lyli, ka vusīm sevi cīnūšim muzikantim tys byus kuo lapnums, ka ir uzastuojuši Upītes stadionā. Ik pa laikam uztaisam kuodu pasuokumu, kas ir tikai vīnreizejs i naatkuortojams, bejam sataisejuši kolhoznīku balli, jaunīšu sadraudzības čempionatu “Uguntiņa” – kuo tū taiseja kolhoza laikūs. Bejam uztaisejuši Viļakas nūvoda dveiņu salidojumu. Īīt dūma golvā Ligitai voi maņ, vusbīžuok tys nūteik, braucūt mašynā, tod nikas cyts naatlīk,kuo tū ideju realiziet.
Vysys gryuteibys ir puorvoramys
Dūmojūt par pasuokumim i tūs sareikuošonu lyluokuos gryuteibys ir saguoduot finansejumu. Prūtams, lyls paļdis Viļakas nūvodam, kas nūdrūšynoj centra darbeibu – molka, elektreiba, olga i drusceņ deļ pasuokumim, bet lyluokīs finasejums juodasaista ar dažuodīm projektīm, tī ir gon KKF, gon ES LEADER programmā. Īmu, runoju ar vītejīm uzniemejīm, tuo kūpā pamozam, pamozam. A, ka ir aptuveni skaidrys naudas daudzums, tod pasuokumu sareikuot ir tikai dorba jautojums. Ūtra līta, kas uztrauc, ir cylvāku daudzums, jūs palīk mozuok, bet, par laimi, apmeklietoju skaits nasakreit. Vusuodūs veidūs mieginojam reklamiet, tai pīsaistūt apmeklietojus na vīn nu sova pogasta.
Daudzūs pasuokumūs “izmontojam” sovus pošdarbnīkus. Mums ir folkloras kūpa, kapela, teatra puļceņš, eksotiskūs doncuotuoju pulceņš. Aicynojam ari pošdarbnīkus nu sābru tautys nomim, bet lyluokūs pasuokumūs i, prūtams, Uobeļduorzā, muokslenīki brauc nu vusas Latgales i Latvejas. Mums cīši pateik gosti, deļtam uznamam vysus sylti i “garšeigi”, kas ir loba reklama cytim muokslenīkīm. Ir jov ari tuodi “lyli” muokslenīki, kas uzzyn, ka tys nazkur tuoli, nazkur nakurīnī, deļtam pat eisti nagryb runuot ar mums, bet puorsvorā muokslenīki uztver ar interesi, kas to tī tuodā “nakurīnie” var byut. Atbraucūt saprūt, ka var byut. Reizem pat ir vīgls šoks. Tuo beja pyrms trejim godim, kod pyrmū reizi atbrauce Nacionalīs teatris ar izruodi “Īstā bērnība”, kur mums pyrms izruodes suokuos problemys, nabeja tautas noma zālī vītas, kur salikt vusus cylvakus, kas grybeja redziet izruodi. Tuo paguojušejā godie izabreineja grupa “bet bet”, piec tam viel vairuokas dīnas socialejūs teiklūs uzsviera, ka Upīte muok sageidiet.
Upītes harizma
Pats golvanīs, kas apmeklietuojus valk iz Upītes pasuokumīm, ir latgaliskums i muojeigums, te vusi pasuokumi nūteik tikai latgalīšu volūdā, prūtams, prīkšnasumūs ir arī latvīšu i cytys volūdas dzierdamas, bet pamatā vuss ir latgaliski – suokūt nu afišas i beidzūt ar paļdis piec pasuokuma.
Dūmojūt par tū, voi kuodreiz ir bejs, ka grybīs mest vusu molā – eisti tuo nav bejs. Reiziem ir tuo, ka īīt ideja golvā par pasuokumu, suoku jū realiziet, suoku reklamiet, i tod kuodas dažas dīnas pyrms pasuokuma uzīt sajiuta – a deļkam man vādzeja, ir tok naseņ bejs pasuokums, vareju tok mīrīgi padzeivuot, atsapyust, sageidiet tradicionaluo pasuokuma reikuošonas laiku, sareikuot i mīrs. Bet itei dūma īīt iz eisu laiceni, partū ka napīmāsloju golvu ar navajadzeigom dūmuom. Nūteik pasuokums, ka jis izadūd i ka vieļ piec pasuokuma kuods pasoka paļdis, tod ir tuoda pateikama sajiuta, kas eisteneibā ir tys adrenalins, kas otkon līk struoduot.
Nuokūtnis plani
Dūmojūt par tyvuokejīm i tuoluokejīm plānīm – juouzfimej kūpā ar Arni Slobožaņinu “Gambita” ūtruo sereja i kuods piersts juodalīk pi Latgales kongresa symtgadis byušonas. A par puorejīm planim – juosekoj afišai, kū mes pīduovuosem, partū ka es ešu drusku muoņticeigs – pyrms nazynu, ka byus 100%, tod nastuostu, sovaiduok var naizadūt. A pats lyluokīs sapnis ir rekonstruiet myusu centra āku, jū palīk par moz vītys. Juotur eiški, gon jov ar laiku izadūs.
Upīti jov Ontons Slišāns nu 20. gs 70. godīm ir veidovs par lylu namaterialuos kulturas montojuma vītu. Juo nu saknem izdzeitīs kūks mums juoaudzej kuplys i varens, mes turpynojam kūpt tradicionalū kulturu dzīsmies, dančūs, muzykā, dorbūs, a vusam pa viersu īt latgalīšu volūda. Mes Upītie dzeivojam kuo pasaules centrā – mes ešam Zīmeļlatgales pierle. Mes mīlom vītu, kur mes ešam. Dzeivojom ar ticeibu, ka te vieļ piec myusu byus daudzi, kas dzeivuos i turpynuos struoduot.
* Piec autora lyuguma rokstā saglobuota Zīmeļlatgolys izlūksnei pītyvynuota volūda


text:
24.oktobrie Upītes Tautas nomā beja paguojušuo godsymta 80.-tū godu atmosfera. Kuo pyrms 30 godim jaunīši nu dažuodim kolhozim sabrauca iz sadraudzeibas turniru „Uguntiņa”, tuo arī tādin sabrauca četras jaunīšu komandas nu Viļakas nūvoda i vīna komanda nu Baļtinovas nūvoda:
1. komanda „Kļošenes” nu Upītes
2. komanda „Pioneri” nu Rekovas
3. komanda „Medņevieši” nu Medņovas
4. komanda „Draiskās Dīvas” nu Viļakas nūvoda dūmes
5. komanda „Baļtinova” nu Baļtinovas
Turnirā vuscaur atmosfera beja kuo tumūs tuoļejūs godūs, gon daleibnīku apģierbs, gon zāles rūtojums, gon izdareibas i muzyka. Kuo tumūs godūs, tuo arī tān kotra komanda beja ar sovu nūsaukumu, devīzi i muojas dorbu – skečiņu, kas kotrai komandai beja breineigi jauks.
Vokora gaitā, tyka izpieļuotas dažuodas atrakcejas, spieles i uzdavumi par kurīm komandas vuoca žetonus, lai varātu nūskaidruot kuras komandas ir vuslobuokuos i kura byus tei, kura sanims ceļojušū vimpeli ar uzdevumu piec goda sareikuot nuokušū sadraudzības turnīru „Uguntiņa” i aicynuot komandas pi seve.
Starp daudzejīm uzdavumīm beja tuods uzdavums, dažu mynušu laikā izlūzātejam kukaiņam sacereit ailes, tuos izadeva breinum jaukas:
Ierce.
Mozuo mīļuo iercīte,
Dibenā man īkūdi,
Trejas dīnas najutu,
Pa kurieni es kākoju.
Duovoji Tu man baigū prīku
Tautā sauktū ierču encifalītu!
/Kļošenes/
Blusa.
Tev ir bijušas tādas,
Tās ir lielas bādas,
Tā tevi nenogalinās,
Tikai sakaitinās,
Paņem čību plakts
Nav vairs arī blusas un blakts.
/Pioneri/
Zierneklis.
Zirneklītis mums zini nesa
Lai iz Upīti mēs tešam.
Nu mēs skrīnam, nu mēs lacam
Lai toik Upītie mēs ešam.
/Medņevieši/
Māslu vabale.
Tu naruopoj iz citu pusi
Tu munā prīkšā sen jau klusi.
Tovas osaras kuo ūdens pilīte
Tu muna meiluo māslu vabalīte.
/Draiskās Dīvas/
Kolorada vabale.
Kolorada vabaļa
Zam buļba kruošni siež
Armands sovā pogolmā
Graciozi dierš.
Cik sadareigi procesi,
Tū Nīče klusi lieš,
Bez ituos korelācejis
Zeme nasagrīž.
Pa tū laiku Upeitī
Andris siltumneicu tur
A tī koloradņiki
vīns ar ūtru mrr mrr
i saguboju es.
/Baļtinova/
Piec daudzejīm puorbaudejumīm, gon skrīšonā, gon ruopuošonā, doncuošonā, lekšonā, hokeja spielie, zeimuošonā, reklāmu gatavuošonā i daudzuos cytuos gondreiž tuvojūtīs pusnaktei tyka skeitāti žetoni i kuo izaruodeja vysas komandas beja pašas lobuokuos, bet tūmār vīna komanda beja vyslobuokuo, jū saniema ceļojūšū vimpeli i īspieju aicynuot draugus pi seve i tei beja komanda „Draiskās Dīvas” nu Viļakas nūvoda dūmes. Kuo komanda saceja nuokušgod teikamies Medņovas Tautas nomā.
Paļdīs komanduom i skateitojīm par lylū atsaucību.
Upītes Tautas noma vadeitojs Andris Slišāns


text:
Klūgu mūks »
Romana “Klūgu mūks” radejis lasejumi izdūti CD formatā
Latgolys kongresa i Latvejis vaļsts symtgadis zeimē veiduotais radejis lelīskaņuojums – Ingys Ābelis romana “Klūgu mūks” verseja radejā niu daīmama ari CD formatā. Latvejā labi zynomais i ari lītaunīku volūdā tulkuotais Ingys Ābelis romansSkaiteit vaira »
Nacionalais teatris 99. sezonu atkluos ar “Klūgu mūku”
Sovu 99. sezonu Latvejis Nacionalais teatris atkluos ar Ingys Ābelis romana “Klūgu mūks” dramatiziejumu Indrys Ruogys režijā, kas pyrmizruodi pīdzeivuos 14. septembrī, informej teatra puorstuove Līga Rimšēviča. Režisoris Indrys Ruogys redzīnī “Klūgu mūks” runojSkaiteit vaira »
Latvejis Nacionalais teatris rudinī sezonu suoks ar “Klūgu mūku”
Latvejis Nacionalais teatris rudinī jaunū sezonu suoks ar Ingys Ābelis “Klūgu mūka” īstudiejumu Indrys Ruogys režijā, viestej informaceja teatra sātyslopā. Pyrmizruode paradzāta 14. septembrī, beleti jau nūpierkami teatra kasē i škārsteiklā. Izruodē paradzātys 57Skaiteit vaira »
Latvejis akteri apsavīnuojuši romana “Klūgu mūks” radejis lasejumūs
Latgolys kongresa i Latvejis vaļsts symtgadis zeimē radeits Latgolys radejis lelīskaņuojums – Ingys Ābelis romana “Klūgu mūks” verseja radejā. Nu 12. maja da 24. septembra Latgolys radejā skanēs 19 lasejumi, kurymūs lūmuos dorbojās divdesmit četriSkaiteit vaira »
“Klūgu mūks” sajiems bolvu “Kilograms kultūras”
21. februara vokorā tyka padūtys Latvejis Televizejis i Latvejis Radejis kulturys goda bolva “Kilograms kultūras”. Literaturys i gruomotnīceibys sadaļā skaiteituoji par lobuokū atzynuši Ingys Ābelis romanu “Klūgu mūks”. Ingys Ābelis romans “Klūgu mūks” irSkaiteit vaira »
“Dienas” goda bolvys kulturā nominantu vydā – ar Latgolu saisteitys gruomotys
Gazeta “Diena” aicynoj bolsuot par 2014. goda “Dienas” goda bolvys kulturā kandidatim – kvalitativom i puorsteidzūšom nūtikšonom muzykā, literaturā, vizualajā muokslā, kino i teatrī. Literaturys sadaļā ari divejis gruomotys, kas saisteitys ar Latgolu – IlzisSkaiteit vaira »
I.Ābele i juos „Klūgu mūks”: modifikacejis, stileigums i dziļums
Daudzveideigas emocejis puorjam, turūt rūkā jau izlaseitu I. Ābelis romānu „Klūgu mūks”. Kai smejīs – asu korumpāta, deļtuo ka maņ tuos daudzuos dimeņsejis. Kai īrindys laseituojs asu sajiusmā par postmodernū raksteišonys stilu (tik, voi vacuokuo paaudzeSkaiteit vaira »
Tys vyss vēļ ir tikai Latgolys suokums/Par romanu “Klūgu mūks”
Tim, kas labi zyna, kas ir (beja) Fraņcs Trasuns i Jezups Baško, itamā gruomotā nabyus daudz jaunu faktu, bet tūs nav slyktai ari atkuortuot. Vēļ gruomota dūd vareibu pasavērt iz cylvāka i bazneicys klaidomSkaiteit vaira »
Inga Ābele sarakstejuse romanu par pyrmajim latgalīšu bazneickungim
Izdevnīceibā “Dienas Grāmata” izdūts Ingys Ābeles jaunais romans “Klūgu mūks”. Tys ir stuosts par pyrmūs Latgolys latvīšu bazneickungu i liduotuoju dabasu olkom, par cylvāka sirds i sapruota celim, par grāku i pīdūšonu. Golvonuo varūņaSkaiteit vaira »


text:
Kod studentam pītryukst jautreibys i fiziskūs aktivitašu, kod palīk solts šymā rudineigajā laikā, nikas cyts naatlīk, kai kūpā ar cytim sasalaseit i raudzeit vysu vierst par lobu. Deļtuo LgSC i folklorys kūpa „Dyrbyni” aicynoj vīnu tymsū rudiņa vokoru pavadeit kūpā latgaliskā gaisūtnī ar latgalīšu dančim.
Byus lobuok ļustēt, ka kuojuos byus ārtys kūrpis i kerzinē kaids gordums, kū dakūst pi čaja, ka doncojūt energejis apsatryukst.
Iz dančim gaideisim 17. oktobrī 18:00 stuņdēs Daugovpiļs nūvoda Kulturys centrā „Vārpa” Dūbelis īlā 30.


text:
Itūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji aicynoj atguoduot i dazynuot vaira par latgalīšu drukavuotuo vuorda sorgu – latgalīšu gruomotu izdevieju Vladislavu Luoci, kai ari īsaklauseit unikalūs bolsa īrokstūs nu skaņu platis “Latgola Runoj”.
Vladislavs Luocis pīdzyma 1912. goda 26. janvarī Drycānu pogosta Luoču cīmā. Pirmous literata īmanis jis īgiva Aglyunis gimnazejā, tok par rakstnīku ar lelū burtu jis tai ari napalyka. Juo syuteiba ir raksteituo vuorda nesšona tautā.
Ūtruo pasauļa kara laikā Daugavpilī Alejis īlā 3 jau beja īreikuota izdevnīceiba ar 32 štata darbinīkim i uzsuokta gruomotu tierguošonys teikla izveide. Vladislava Luoča radinīks Pīters Luocis stuosta, ka vuocu okupacejis laiks izdevnīceibai asūt bejs labvieleigs laiks.
1943. goda beiguos tyka sajimta gazetys “Latgolys Bolss” izdūšonys atļauja. Pīprasejums piec laikroksta latgalīšu volūdā bejs nacarāti lels. Pyrmais metīņs – 21 000 eksemplaru, tok 1944. godā – 30 000 eksemplaru.
1944. goda septembrī Vladislavs Luocis i izdevnīceibys darbinīki devēs trimdā iz Vuoceju, kur turpynuoja Daugovpilī aizsuoktū dorbu, nūdybynojūt Latgaļu izdevnīceibu, uzturūt dzeivu ari žurnalistiku latgalīšu rokstu volūdā i pulcynojūt ap sevi latgalīšu inteligencis puorstuovus.
Vladislava Luoča leidzstruodnīks Alberts Spogis dzeivoj Vuocejā i saglobuojs lelu dali nu Latgaļu izdevnīceibys gruomotu. Dorbuotīs žurnalistikys jūmā Vladislavs Luocis daaicynuoja Valdi Labinski i Daini Mjartānu.
Niu tielnīks Ivo Folkmanis veidoj pīminekli, kurs Rēzeknē tiks pastateits par gūdu Vladislavam Luočam.


text:
Vineta Vilcāne »
Pa latgalīšu pādim. Atašīne
Roksta autoris: Ligija Purinaša, Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv. Karteitis: Edeite Husare Kur suocās i beidzās Latgola, kaidi ir Latgolys rūbeži? Atbiļde iz itim vaicuojumim nav vīnnūzeimeiga. Dažaidu reformu rezultatā Latgolys rūbeži tykuši mātuoti, paradoksaliSkaiteit vaira »
Latvejis muzykys zvaigzne – latgalīte Helena Ersa-Kozlovska
Roksta autore: Vineta Vilcāne, viesturneica Latgolā ir dzymuši daudzi izcili muziki, kuru vuordi zalta burtim īraksteiti Latvejis muzykys viesturē. Ite var minēt operdzīdūni Tāli Matīsu, komponistu Juoni Ivanovu, tango karali Oskaru Stroku, kai ariSkaiteit vaira »
Latvejis karūga kruosys mynātys Atskaņu hronikā. Kas tī raksteits?
Roksta autore: Vineta Vilcāne Sorkonboltsorkonais karūgs – Latvejis vaļsts simbols rodīs leidz ar latvīšu naceju. Karūgs kai latvīšu simbols pasaruoda jau ap 1870. godu, kod sorkonboltsorkonuos kruosys suoce lītuot latvīšu studenti Tērbatā, niulinejā Tartu,Skaiteit vaira »
Ar rūku saraksteituos gruomotys latgaliski – Latvejis kulturys fenomens
Autore: Vineta Vilcāne Latgaliski raksteitajam vuordam nikod nav kluojīs vīgli. Eipaši smogi beja Latiņu drukys aizlīguma godi. Laikā nu 1865. līdz 1904. godam bejušajuos Pūlejis teritorejuos, tymā skaitā Latgolā, beja līgts īspīst i izplateitSkaiteit vaira »
Latvejis Radejā skanēs pīci stuosti par “Latgolys Muorys” pīminekli
Nu šudiņdīnys pīcu dīnu garumā Latvejis Radejis pyrmajā programā skanēs pīminekļam “Vienoti Latvijai” aba “Latgolys Muorai” veļteita rubrika. Latgolys atbreivuošonys pīminekli “Vienoti Latvijai” tauta īsaukuse par “Latgolys Muoru”, tys klivs na tikai par Rēzeknis,Skaiteit vaira »
Pasaulī vīneigajam latgaliski rokstūšajam portalam 10 godi
Itamuos dīnuos paīt 10 godu nu tuos šaļts, kod dorbu suoce Latgalīšu kulturys ziņu portals LaKuGa.lv. Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” izveiduotais portals godu laikā ir pīdzeivuojs vairuokys puormainis, mainejīs tuo vizualais izskots i portala veiduotuoji, tokSkaiteit vaira »
Latgolys kongress: pamatakmiņs Latvejis vaļsts izveidē
Autore: Vineta Vilcāne, viesturneica Majā palīk 100 godi nu Latgolys kongresa. 1917. goda 9. i 10. majā (piec v. st. 26. i 27. aprelī) Rēzeknē iz Latgolys puorstuovu sapulci sasalaseja progresivuokuo latgalīšu iņteligencis daļa –Skaiteit vaira »
Reigā seminarā runuos par latgalīšu volūdu
10. aprelī Reigā nūteikūšajā storptautiskajā seminarā “Jaunie valodas lietotāji Latvijā: valodu izglītības politika integrācijai un saliedētībai” runuos par latgalīšu volūdu, i tū, kas motivej tū apgiut. Seminara mierkis ir informēt i diskutēt par vaicuojumim,Skaiteit vaira »
Stuostu cyklā stuosteis par Latgolys kongresa viesturi
Desmit stuostu garumā Latvejis Radejā stuosteis par Latgolys kongresa viesturi i nūzeimi. 1917. godā nūtykušajā kongresā Latgolys latvīši lēme par apsavīnuošonu ar puorejim latvīšim, tys beja nūzeimeigs pagrīzīņa punkts Latvejis vaļsts izveidē. Latvejis RadejisSkaiteit vaira »
Iz prīšku latgaliskais raidejums “Kolnasāta” skanēs nu Rēzeknis
Ar 2017. godu byutiskys puormainis pīdzeivoj Latvejis Radejis latgaliskais raidejums “Kolnasāta”, iz prīšku tū veiduos Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studejā i tam byus jauns vadeituojs – muzikis Ēriks Zeps. Jau itymā sastdīnē, 7. janvarī,Skaiteit vaira »
Kolnasāta 5. novembrī
Latgali voi latgalīši? Kai saukt myusu dīnu cylvākus, kurī runoj latgaliski? Sarunuos, televizejā, radejā i drukavuotajūs medejūs obejus vuordus mādz lītuot kai sinonimus, tok, kai sovā komentarā skaidroj viesturneica Vineta Vilcāne, storp tim irSkaiteit vaira »
Komentars: Par latgalīšu ezoteriskū literaturu
Autore: Vineta Vilcāne, viesturneica Latvejā cylvākim pateik skaiteit ezoteriskū literaturu, gruomotys par paralelim pasaulim i senejom civilizacejom, čakru atvieršonu, svātvītom, kuruos var pīdzeivuot atkluosmis i sajust energejis, i tamleidzeiga satura saceriejumus. Par ezoteriskū literaturuSkaiteit vaira »
Kolnasāta 4. junī
Kaids sanskritam sakars ar latgalīšu volūdu? Reigā nūteik lekcejis latvīšu i krīvu volūdā, kuruos tū skaidroj. Itū lekceju autors izdevs ari gruomotu, kuruos nūsaukumā Latgolys dzeivuotuoji saukti par “nūlīgtū civilizaceju”. Renāte Lazdiņa runoj arSkaiteit vaira »
Kolnasāta 13. februarī
Britu raidsabīdreiba BBC ruodeja televizejis kinu “World War Three: Inside The War Room”, kurymā modelāts Krīvejis uzbrukums Latvejai i kūdulīrūču izmontuošona Baļtejis vaļstīs: Latgolys piļsātā Daugovpilī ībryuk Krīvejai lojali spāki. Nūtikšonu atteisteiba rysynojās leidzeigaiSkaiteit vaira »


text:
Saļņovys pogosts
Saļņovys pogosts irā Kuorsovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka, pamatškola, feļčeru puinkts. Pogostā dora Saļņovys i Ruskulovys Romys katuoļu parapejis, taipoš ticeigī pīdar i Kuorsovys Romys katuoļu parapejai.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Saļņovys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Kuorsovys pogostā. 1945 godā īstateja Saļņovys solys padūmi. 1954 godā Saļņovys solys padūmei daškiera Oponosu solu, 1955 godā Ruskulovys solu, a 1977 godā pa daļai nu Malnovys, Kuorsovys i Baļtinovys solu teritorejis.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kuorsovys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Saļņovys pogosts tur rūbežu ar:
- Kuorsovys nūvoda Kuorsovys mīstu, Malnovys pogostu i Mežavydu pogostu;
- Baļtinovys nūvoda Baļtinovys pogostu;
- Bolvu nūvoda Kryšanu pogostu i Tiļžys pogostu;
- Rēznis nūvoda Nautrānu pogostu;
- Krīvejis Federacejis Opskovys apgabaļa Pitalovys rajonu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Saļņovys pogostā dzeivoj 850 ļaužu.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Saļņovys pogosta ļauds dzeivoj 51 soluos.[4] Pošu leluos solys - Saļņova (pogosta centrys), Aizeļkšni, Kaupuži, Ruskulova.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza


text:
Popper Magazine Vol.6
€6.00 / On Sale
Connecting Points / Released in the spring of 2014.
Cover: Edgars Zvirgzdiņš / Artists: Oskars Pavlovskis, Inga Erdmane, Tron Karton, Reinis Hofmanis, Kaspars Groševs, Ieva Kraule, Andrejs Strokins, Lazy Bra, Alnis Stakle, Arnis Balčus, Dace Sietiņa, Edgars Jurjāns, Andrejs Lavrinovičs, Imants Aurora Daksis, Biruta Fogele, Maija Kurševa, Ilze Vanaga, Evelīna Deičmane, Mārtiņš Zutis, Ieva Raudsepa, Roberts Rūrāns, Evita Goze, Arturs Koršs, Reinis Lismanis, Toms Grīnbergs, Paulis Liepa, Līva Rutmane, Liena Bondare, Diāna Tamane, Romans Korovins, Ivars Grāvlejs, Reinis Pētersons, Klāvs Loris, Viktorija Eksta, Jānis Klaučs.
- Editors: Andrejs Lavrinovičs, Maija Kurševa
- Format: 21x30 cm, 56 pages, full colour, stiched binding, English.
- Price: 10 EUR + shipping.


text:
.
Eiropys goda cylvāka Latvejā titula īgivieja paziņuošonys ceremonejā Latvejis Universitatis Socialūs zynuotņu fakultatis Socialūs i politiskūs pietejumu instituta vadūšuo pietneica profesore Skaidreite Lasmane uzsviere, ka Z. Stankeviča atbiļsteibu augstajam Eiropys goda cylvāka Latvejā titulam aplīcynoj gon juo daudzpuseiguo izgleiteiba, gon dūmuošonys plašums, atvierteiba i atbiļdeigums. „Jam pīmeit spieja īdrūšynuot pylnveiduot sevi i maineit sabīdreibu atbylstūši Eiropys augstajom intelektualajom i moralajom pamatvierteibom.”
.
Bolsuošona par Eiropys goda cylvāku teik reikuota jau 14. reizi, i pasuocīņa mierkis ir gūdynuot cylvāku, kurs, piec sabīdreibys dūmom, ar sovim dorbim pārnejā godā vysvaira veicynuojs Latvejis integraceju Eiropā i Eiropys integraceju Latvejā. Aptauju organizej Eiropys Kusteiba Latvejā.
.
Bolsuotuoji itymā godā Eiropys goda cylvāka Latvejā titulam beja izvierzejuši vaira kai 35 kandidatus, kas kotrs sovā veidā pārnejā godā izacieļs i devs sovu artavu eiropeisku ideju i vierteibu veicynuošonā. Itymā godā bolsuošonys līderi, kas vys tik pīsakuope Z. Stankevičam, beja ari muzikis Lauris Reiniks i leļu kinu režisors Juoņs Cimermaņs.
2010. godā par Eiropys goda cylvāku Latvejā kliva Latvejis Universitatis Matematikys i informatikys instituta pietnīks i sabīdreibā plašuok kai Neo pazeistamais Ilmārs Poikāns, kas pošu reizi struodoj ari pi projekta par latgalīšu volūdys korpusa sataiseišonu.
.
Pyrma tuo itū titulu īgivuši ari dažaida profila ļauds: Ina Strazdiņa, Ģirts Valdis Kristovskis, Andris Piebalgs, Ģirts Salmgriezis, Valdis Dombrovskis, Georgs Andrejevs, Māris Verpakovskis, Marija Naumova, Vaira Vīķe-Freiberga, Renārs Kaupers i Eduards Bruno Deksnis.
.
Izmontuota informaceja nu www.diena.lv
Karteņa – Kaspars Krafts, F64
.
Raidejuma „Vyss nūteik” īroksts – interveja ar Rūmys Katuoļu Bazneicys Reigys arhiveiskupu-metropolitu Zbigņevu Stankeviču
VISSnotiek 17.10.2011 from VISSnotiek on Vimeo.


text:
Ilgi dūmuoju, voi vajag, tod publicieju Dīnys blogā.
Vys tik verūs iz ļaužu i breinojūs – ruodīs, taidi i lobi, i pruoteigi cylvāki. Šaļtim i pasmaida, šaļtim sasarunoj sovā storpā. Taidi kai izgleituoti, veikuši školys i kursus, runoj nazcik svešvolūduos. Tok i dorbs ir, i vys kaidu nabejs olgu moksoj, i jumts viers golvys. Sovā storpā iz īlys i dorbā, dūmuot, nasalomoj.
No kai teik pi sovu datoru i škārsteiklā, vem dzeivu žuļti. Tok ak jau tī poši, kas veikalā, iz īlys i transportā smaida voi verās nakurīnē i, izmynuši iz kuojis, nu suoku pasoka “oi”, a piec tam “atvainojiet”.
Verīs kuru rokstu na gribi, zam juo komentarūs vīni žuļts vamakli. Vyss ir švaki.
Es jau nasoku, ka ir labi. Pasaver iz cenu veikalā, až kai uorzemēs i vēļ trokuok. Da i rudiņs īt viersā, vosora cauri, atvalinuojums pagaiss kai nabejs. Suoksīs apkuris sezona. Benzins duorgs, pa teļvīzeri ruoda vīnus syudus – a grīz kuru kanalu gribi. Referendumi izaguož, vysi rodi uorzemēs, vysi deputati zūg. Draugūs ari nivīns naroksta i nakomentej biļdis nu pādejuos tusovkys. Eisi sokūt – nav nikaidys dzeivis.
Mož deļtuo i iz īlys i veikalā lobi cylvāki, ka žuļti izvem škārsteikla komentarūs.
Vaira jau i nazyni kuo raksteit. Anonimī rīs par vysu.
Cuoli izaškāluši? Glupuosts, na ziņa. Sieņs aug mežā? Pa tū laiku vaļsti izzūg, a jei roksta par nazkaidom sienim. Latgalīšu pareizraksteiba? A kai grybu, tai rokstu – i vyspuor asu nu zylūs azaru zemis. Redzieju nazkū voi nazkū īsavieru? Da kū jei bļuznej, vyss pasauļs tuo pylns.
Da i vyspuor – es, es, es. Da i vyspuor – vyss ir švaki.
Vys tik dūmoju. Voi ta myusim niu īt gryušuok kai myusu mamom, kas pušdīnis laikā skrēja pa veikalim, a tī tikai margarins i saļdeitī ananasi, voi babom, kas plēsēs pa kolhozu i sajēme kapeikys voi stuovēja ryndā piec maizis nu 4 stuņžu reitā nuotonā suknē. Voi ta myusim kaids kars voi revoļuceja, bādys voi nalaimis, zemistreicis voi halerys epidemeja.
Siežam anonimi vysi pi sovu datoreišu i bokstom tastaturu. Ni viejs pyuš, ni leits iz golvys.
A vot laimis nazkai īsavērt navarim. Laimi natiergoj eBay, juos nav 17” monitorā. Tī tei bāda, ka pošam juostruodoj, kab byutu laimeigs.
Sauc tū par dvēselis higienu voi dvēselis reitarūsmi. Pasaver apleik i pasmaidi.
Nu, kas ta ir tik švaks nūtics? Bārns nūmyra? Tev nūjēme obejis kuojis? Izdzyna nu sātys i juoguļ trepēs? Pi dvēselis 25 saņtimi iz nedelis? Mašyna sapleisa? Reit juomierst zemē?
A nikuo, nikuo loba nav?
Tai i saīt, vīna vaideišona i zūbu grīzšona.
Bārnam izauga jau vysi prīškys zūbi, a jis muok mozuok kai sābra Pītereits, kam tikai četri zūbi. Vari nūīt kuojom 5 kilometri, a parkū ta navar braukt ar mašynu. Sātā sataisieji remontu, īlyki dzeļža durovys, a nasaguoja naudys plastmasa lūgim. Pi olgys dalyka, a pacēle apkuris cenu. Mašyna iz lizinga, a jau saskrāpeitys durovys. Reit juoīt iz dorbu, a kolegys vīnys zarazys.
Nivīna, nivīna loba i gudra nav, tik es vīns pats. Tik es zynu, kai vajadzēja Gruzejā, kai referendumā, kai Eiropā. Vysi vīni mudaki i naudys ruovieji. A tei prezxidenta sīva vyspuor nazkaida buoba.
Pasaulī jau tai ir gona bādu, kab juos tiražeitu žuļts komentarūs i kab vaideitu par vysu.
Cyti zūg? Tu nazūdz.
Cyti mežā svīž sovys kulis ar pudelem, pamperim, ogūrču myzom? Tu nasvīd.
Cyti iz īlys tevi rupai apdzan? A tu naapdzeņ.
Cyti spļaun iz īlys? Tu naspļauņ.
Demokrateja nav lomuošonuos par cytu napadareitū dorbu, nacenzeitys iņdis publiska izguosšona i osa vysa apleicejuo kritika. Lomuotīs nudi var kotrs, tei vaira nav nikaida muoksla i par tū nalīk ni cītumā, ni syuta iz Sibiri.
Vysu pyrma tei ir atbiļdeiba kotram pošam par sovim vuordim i dorbim.
______________________________________________
P.S. Cuolim jau ir izauguši spuorni i astis. Ka nu reita napateik rosa, izlāc vystai iz mugurys i brauc kai ar laivu.
Latgalīšu rokstu volūdys kursi byus. Reigā i septembra ūtrajā pusē. Ka SIF sakuortuos sovys naudys problemys, tod normaluos telpuos. Ka nā, tod izdūmuosim kū cytu.
3. septembrī 18:00 orienteišonuos saceņseibys ci vokora styga “Latgaliskuo mekliejumi Reigā”, 6. septembrī 11:00 Breivdobys muzejā nūvodu dzejis dīnys “Pant-Toņi” ar kūrzemnīku, vidzemnīku, latgalīšu i zemgalīšu dzejnīkim, 9. septembrī 15:00 SEB bankā (Vaļņu īlā 11) dzejis diska atkluošona, diskā 7 latgalīšu dzejnīki.


text:
Vosorys vydā muzikis Arņs Slobožanins publiski izziņuoja par sova soloprojekta veiduošonu, reizē paviestejūt ari par rodūšu pauzi grupys “Dabasu Durovys” darbeibā. Lai izzynuotu vaira par jaunumim i puormaiņom Arņa muzykalajā darbeibā, aicynuoju jū iz sarunu. Tei nūtyka zeimeigā vītā – Kuorsovys nūvoda Buozovā, kam Arņs veļtejs ari pyrmū soloprojekta dzīsmi “Tur”. Buozova ir na tik vīta, kur jis pavadejs bierneibu, nu niu tī atrūnama nalela īrokstu studeja, kurā īsaroksta vairuokys Latgolys grupys i muziki, ari “Kapļi”, “Piparmētra” i Arņa jaunais soloprojekts.
Golvonais īmaslys, parkū es tevi uzrunuoju intervejai, beja tovs jaunais soloprojekts. Publiskojūt pyrmū dzīsmi “Tur”, nūruodeji, ka taida ideja tev bejuse jau seņ. Parkū taišni itys ir tys laiks, kod esi izdūmuojs tū ideju realizēt?
“Dabasu Durovys” pastuov jau vīnpadsmit godu. Tuo vīnpadsmytuo goda beiguos es izdūmuoju pasadorbuot drusku savrup. Par kū tys tai? Grupa ir taida saime, kurā vīnam ar ūtru vajag riekinuotīs, pīsakuopt, pīsareivēt. Ka, pīmāram, grupu vajadzātu saleidzynuot ar dieļu sīnu, kaidu mes ite radzam aizmugurē (nūruoda iz studejis telpā asūšū dieļu sīnu), kur stuov leidzoni sasysti dieleiši, tod tys nav īspiejams. Tī dieli [grupā] ir ar sovu izlīkumu. Lai saprostu, kai tū sīnu dabuot bez caurumim, vajag pīsareivēt cyts cytam, napuorsakluot i respektēt.
Kotrys grupā īt ar sovom idejom. Maņ pateik poproks, lela ītekme nu bītlu, “Pruota Vātrys” (“Prāta Vētra”), vēļ ari nu mozuok pazeistamu grupu, kai, pīmāram, “The Kooks” voi blūza grandim, kai B. B. King voi nu jaunuokim – Džona Maijera. Basgitaristam Valdim Rundzānam, kurs [grupā] ir pats profesionaluokais ir ar vysleluokū izpyldmuokslys prasmi, vysvaira pateik 80. godu progroks. Jam pateik cīši virtuoza, smolka spieliešona i kotram muzykantam augsts individualais izpyldleimiņs puori vysam. Romānam (Sladzim, grupys “Dabasu Durovys” gitaristam – aut.pīz.) pateik taids grunge, alternative. Dažuos vītuos mums sakreit tuos gaumis, dažreiz nā. Egilam (Kulmanim, grupys tausteņnīkam i saksofonistam – aut.pīz.) vairuok pateik elektroniskuo muzyka, pīmāram, dubstep. Jam pateik ilgys kompozicejis, jis taisa remiksus. Aleksandrs (Tamans, grupys bundzinīks – aut.pīz) ir vysvairuok elasteigs. Jis pats atzeist, ka eipaši napīsavierš nivīnam stilam, jam vysi pateik. Aleksandrs ir vysrealistiskuok dūmojūšais myusu grupā, pryncypā jis var, kū gribi, nūspielēt. Nu varbyut jam reizem tryukst tuos muokslinīciskuos lītys.
Šūbreid mums kaidu laiku ir na tik aktivs periods. Es asu pīsavierss tam, kū es vysvaira grybu, kas manī īkšā dzeivoj. Maņ nav juopīsalāgoj grupys bīdrim, es doru tū, kū grybu pats. Tys, kas izīs uorā, byus tikai muna energeja. Īprīkš tei beja vysys grupys energeja. Svareigi, lai tū energeju naapād, bet cyts cytu papyldynoj. Tagad es grybu īraksteit albumu voi ari elektronisku EP, mozalbumu. Dūmoju, ka nuokušgod varit tū gaideit.
Kas ir tī muziki, ar kurim tu sasadorboj voi dūmoj sasadorbuot soloprojektā?
Vysi piec kuortys. Kai jau saceju, ite golvonuo byus tei energeja, kū nasu es. Tī var byut vysdažaiduokī muzykanti. Var byut kaids nu “Dabasu Durovom”, varu byut tikai es, var byut kaids “Kapļu” muokslinīks, Sovvaļnīks, var byut… (nadaudz padūmoj) kaids uorzemnīks, kantri grupa “Sābri”. (Smejās). Taids mistruojums byus! Ka es jiutu, ka kaidam ir tei [maņ vajadzeiguo] energetika, tod es pavaicoju, voi dreikst, i tū pajamu. A dažreiz pats piļneigi vysu izdūmoju.
Ite byus sadarbeiba ar cīši daudzim muzykantim, kas ir maņ apleik. Vērsimēs, kas nu tuo saīs.
Paraleli tam vysam pasaruodeja ari jauna “Dabasu Durovu” dzīsme ar, ruodīs, simbolisku nūsaukumu “Durvis”.
Taišni tai, jo durvis paliek vaļā… Nikas jau nasabeidz tamuos Durovuos. Varbyut kaidam, eipaši jau grupā, roduos taidys dūmys: “Nu kas ite nūteik!?” Ideju par dzīsmi “Durvis” maņ pasvīde Romāns. Es izdūmuoju tekstu, i tys pryncypā ari ir taids autobiografisks. Ka jū paanalizej, tod [var secynuot, ka] vyss tikai suocās.
Tys ari sasasauc ar tū, kū tu paguojušajā godā saceji gondreiž vysuos intervejuos – grupai ir desmit godu, grupai ir juosamaina. Nu suokuma saceji, ka pat vēļ nazyni, kai grupai ir juosamaina, bet juosamaina.
Redz, tagad ir tei atbiļde. Itūšaļt es asu saprats, kas nūteik. Byus muns soloprojekts, kuruo div dzīsmis “Pasamūds” i “Tur” jius jau asat dzierdiejuši. Tyvuokajā laikā byus koč kas ar kantri pīsitīni, byus koč kas indie, byus ar Imanta Zīdūņa (Ziedoņa), Ontona Slišāna vuordim dzīsmis. Byus ari dzīsme angliski.
Ari ar grupu mes aktivai spielejam, pa vosoru beja vairuoki koncerti Dagdā, Reigā, Rēzeknē, Leivuonā, niu septembrī byus privati pasuokumi. 11. novembrī vysus aicynoju iz Dūma bazneicu Reigā, kur byus “Dabasu Durovu” akustiskais koncerts. Jaunū godu izaver, ka sagaideišu Rūpažūs, kur eistynuošu sovu sapynu i sataiseišu programu tikai nu bītlu (vāluok Arņs pastuosta, ka kaids cyts ar grupu “The Beatles” saisteits sapyns tiks pīpiļdeits jau septembrī, kod jis Ņujorkā apmeklēs Pola Makartnija koncertu – aut.pīz.). Bet ar “Dabasu Durovom” mes pagaidom tik aktivi i produktivi vairs nastruoduosim. Pasaruodeis šod tod pa kaidai jaunai dzīsmei, bet nuokušgod albuma nabyus. (Skali smejās). Tū es varu pasaceit dīzgon drūši.
Beigsit īvāruot tradiceju, ka ik piec div godim ir albums (grupys “Dabasu Durovys” pādejī treis albumi izdūti ik piec div godim rudinī – aut.pīz.)?
Nui. Es dūmoju, ka vīnpadsmit godu laikā četri albumi ir dīzgon labi. Vyspuor pastuovēt vīnpadsmit godus bez puortraukuma jau ir labi. Mes jau ari nikuo napuortraucam. “Dabasu Durovys” turpynojās. Bet, ka tu vysu laiku esi malīs vīnā i tymā pošā… Nu vīnys pusis ir forši, ka tev ir sistema, bet ar laiku tys suoc buksēt. Lai ari, piec munu dūmu, jaunuokais albums “Pādys runoj” muzykali ir lobuokais nu vysu četru, es dūmoju, ka tūmār vajag pasasmeļt emocejis kur cytur.
Runojūt par tim “Dabasu Durovu” vīnpadsmit godim, ruodīs, ka tī sastuovi grupai tūmār ir dīzgon mainejušīs.
Nā, es tev tūmār napīkrisšu, deļtuo ka pādejūs sešus godus sastuovs praktiski nav mainejīs.
Tikai basisti ik pa laikam pasamaina.
Nui, basisti ik pa laikam pacyrkulej. Bet tei ir normala paruodeiba. Tev ir puors īspiejis: voi nu tu vyspuor beidz pastuovēt, voi nostaļgejis muokts koč kur paspielej reizi treis godūs, voi dori tai, kai beju izliems es, – napuortraukti turēt tū marku “Dabasu Durovys”, kur ik pa laikam kaids pasamaina.
Es atguodynuošu, kai tys vyss nūtyka. Grupa nūsastabilizēja, kod jimā spēlēja Sergejs Čakāns, Juoņs Veliks, Vitālijs Andruškevičs, Egils Kulmanis i es. Kaidu laiku tai spieliejom, pasamaineja basists, gitarists… Edgars Kluss pi mums spēlēja vairuokus godus. Mes ar Egilu asam palykuši nu tuo pyrmatnejuo sastuova, bet jau ilgus godus spielejam kūpā ar Sašu i Romu. Tai kai teiksma, ka mums bīži mainuos sastuovs, ir puorspeilāta. Bet sastuova maineišonuos ari ir normala paruodeiba Latvejā, kur vysim ir vairuoki projekti. Ari maņ pošam ir vairuoki projekti. Ir “Kapļi”. Storp cytu, vakar beja atbraucs Oskars (Orlovs, poetiskuo roka apvīneibys “Kapļi” bolss aba “kapļu kaplis” – aut.pīz.), ar kuru īrakstejom “Kapļu” jaunū dzīsmi “Valereja Seile”. Vēļ ir grupa “Piparmētra”, kura ari reit ite brauks raksteit dzīsmi.
Voi muzyka niu ir tova pamatnūsadorbuošona?
Naudys peļniešonys veids? Nui. Ir dažaidys ar tū saisteitys lītys, pīmāram, raidejums “Sajūti Latgali”, nadaudz ari ar Valentinu Lukaševiču Latvejis Radejis Latgolys studejis raidejumā “Kolnasāta” skaidroju vuordus. Vēļ struodoju Ilūkstis bārnu i jaunīšu centrā, ir “Dabasu Durovys”, koncerti… Šod tod spielejam ari privatus pasuokumus, bet jau mozuok kai īprīkš. Nazkod tū darejom baigi aktivi.
Nazkod jau beja pat grupa ar atsevišku nūsaukumu.
Nui, beja grupa “Drunk Confession”. Niu izliemu ar tū lītu īpauzēt. Maņ tys atjēme cīši daudz spāka i nadeve pretim daudz ījāmumu.
(Arņs īslādz tikū īraksteitū “Kapļu” dzīsmi “Valereja Seile”, kas viestej na tik par jū, bet ari juos “draugu Kārli”. Dzīsme sacarāta piec tam, kod “Kaplim” puormasta Fraņča Kempa slavynuošona.)
Stuosts ir par tū, ka Kārlis Ulmanis beja natradiconalys orientacejis. Mes tū pasaceisim publiski muzykā.
Paliksit laikam vēļ skandalozuoki.
Kai ir, tai ir. (Nūsapyuš). “Kapļi” ir muns uorlauleibys bārns. Myusu dzeivē vysam ir oficialuo i naoficialuo puse. Ir pījimts tuos nūdaleit. “Dabasu Durovys” tūmār vairuok ir taida romaņtiska popmuzyka, tei ir oficialuo puse. Es varu dzīduot tū, kū tu tikkū dzierdieji, kas nav nikas vairuok kai tikai balagans, bet tymā pošā laikā varu dzīduot koč kū nacionaliski patriotisku, pīmāram, tū pošu “Pīmiņ, bruoļ!”.
Maņ ruodīs, ka “Kapļi” jau cīši labi īsasakņuojuši tamā latgaliskajā kulturvidē. Nareši dzieržu, ka cylvāki pīsauc “Kapļu” dzīsmis. Pīmāram, augustā vairuokys reizis nasaisteiti cylvāki pīminejuši “Gareigū komercdarbeibu”, saistūt tū ar Aglyunys svātkim.
Maņ prīca, ka cylvākim pateik “Kapļi”, ka jī citej. Tys nūzeimoj, ka nazkam mes asam vajadzeigi. Byut nazkam vajadzeigam ir baigi svareigi. Ka esi gaļdnīks, tu taisi goldus, tūs goldus kaids pierk – tu esi vajadzeigs. Ka tu esi uoksts… (smejās) “Kapļi” ir galma uoksti, uokstus nivīns natīsoj, kai mes zinim, jī var jūkuot par vysu, tod ari mes asam vajadzeigi. Ka jau asam suokuši saukt lītys eistajūs vuordūs, tod “Valereja Seile” byus sūļs iz prīšku (smejās).
Grupai “Piparmētra” tu skaitīs taids kai muzykalais vadeituojs.
Ilūkstis bārnu i jaunīšu centrā, kur struodoju, asu īdevs pamatus treis jaunīšu grupom: “Taktsmērs”, “Basic” i “Piparmētra”. Vysys treis grupys dorbojās, bet vysveiksmeiguokuo izaruodeja “Piparmētra”. Ilūkstē vodu tūs ansambļus, vuicu bārnus. Tys ir muns dorbs, par kuru sajamu olgu.
Voi i kai tu jiuti, ka itūs godu laikā esi muzykali audzs i atsateistejs?
Muzykali es asu audzs cīši moz. Tys vyss maņ ir taidā bārnuduorza leiminī. Tu dūmoj, ka es asu baigais muzykants!? Nā, es vairuok asu dzīšmu autors, maņ ir sapratne, lobi pamati… Es naasu glups. (Smejās). Daudzys myusu dzīsmis ir dīzgon infantilys, pat muns bolss ir infantils, jis nav pat nūstuodeits. Ari tī poši “Kapļi” – nu kaids Oskaram bolss!? Jis tī nadzīd, jis vīnkuorši runoj, giun emocejis, cytreiz aizdzīd. Bet nazkas tī emocionali ir, i cylvāki tū klausuos. I maņ ir leidzeigi.
Ir gryuši napamaneit ītekmis munā muzykā. Jau pīmynātī bītli i “Pruota Vātra”. Gon nūskaņa, gon tembri vyscaur vysūs albumūs. Tī nav kuo nūlīgt, tai vīnkuorši ir.
Ruodīs, ka piec jiusu daleibys “Muzykaluos Bankys” finalā pat publiski beja pasaruodejs apzeimiejums, ka tu esi Latgolys Renārs Kaupers.
Tys apzeimiejums jau seņ ir. Storp cytu, Renārs Kaupers mani uzrunoj ar “Vasals, bruoļ!”. Nazynu, voi jis tū dora “Pīmiņ, bruoļ!” deļ voi dzierdiejs, ka asu Latgolys Renārs Kaupers. Nasagrybātu, lai mani tai sauc. Renārs Kaupers ir tikai vīns, nav kū raudzeit jū atdarynuot, partū ka nivīns jū ari naatdarynuos. Ir stulbi ceņstīs kaidu kopēt, lai ari es nadūmoju, ka jū kopeju. Dažuos vītuos dzīsmēs īsaskaņ tei nūskaņa, kas rakstureiga “Pruota Vātrai“ voi bolss tembra pajiemīni, kū lītoj Kaupers, dažuos dzīsmēs var saklauseit ari Pola Makartnija pajiemīņus voi ari kaidus cytus pajiemīņus, kurūs es naasu atkluojs. Asu puorlīcynuots, ka piec kaida laika maņ pasaruodeis otkon cytys ītekmis.


text:
Koncerti Ludzā, Nierzā, Viļānūs i Rēzeknē īzeimej eipašū laiku storp divejim goda jaukuokajim svātkim, kuru eipaši magiskajā gaisūtnē sevkurā sirdī īleist gaišs syltums, gaidys, cereibys i speiteiga apsajimšona kliut lobuokim. Itūgod koncertu „Miera nesējs…” laikā tiks vuokti zīduojumi, kab paleidzātu kliut vasalim 8 godus vacajam Dmitrijam i 18 godus vacajam Sergejam.
Pārn koncertā „Iz engeļa spuorna” Latgolys jaunīši apsavīnuoja, kab paleidzātu rēzeknīšam Krišjuoņam, bet 2010. goda izskaņā koncertā „Veļtejums” zīduojumi tyka vuokti mozuos Elizabetis veseleibys uzlobuošonai.
Koncertūs „Miera nesējs” muzicēs vokalais ansamblis „Knifs”, dzīduotuoja i komponiste Guntra Kuzmina, Zīmyssvātku muzykaluo apvīneiba i c. Koncertūs skanēs jaunū Latgolys komponistu muzykaluos kompozicejis.
Koncertu nūtikšonys 29. decembrī 11.00 Ludzys Rūmys katuoļu bazneicā, 15.00 Nierzys kulturys nomā, 30. decembrī 9.00 Viļānu Rūmys katuoļu bazneicā, 17.00 nūslāguma koncerts Rēzeknis Suopu Dīvmuotis bazneicā.
Latgolys Regionaluos televizejis sižets par pārnuo goda lobdareibys koncertu


text:
Andrejs Jesko »
Sova ceļa skriejiejs. Andrejs Jesko
Roksta autore: Laura Melne Skriejiejs i skrīšonys treners, Latvejis rekordists 50 km distaņcē Andrejs Jesko nūteikti ir interesanta personeiba. Bīži masu medejūs pīsaceits kai cylvāks, kurs atsasacejs nu veiksmeigys karjerys Reigā, lai atsagrīztu dzymtajūsSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” gastej skriejiejs Andrejs Jesko
“Kolnasātā” gostūs skriejiejs Andrejs Jesko, vīns nu iztureiguokajim i mudruokajim Latgolys i vysys Latvejis veirim. Uzvarys laurus plyucs gon vītejuos, gon storptautiskuos saceņseibuos. Majā nūtykušajā 16 kilometru taku skriejīnī Zvīdrejis golvyspiļsātā Stokholmā jis īgiva pyrmūSkaiteit vaira »


text:
Leptailurus serval
Servals aba Leptailurus serval (Schreber, 1776) (anglīšu: serval; krīvu: cepBaл; latvīšu: servals) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Leptailurus serval dzeivoj Afrikā[1]. DNS analize paruoda, ka servalim irā jū sovpateiga seņču linija, kas pasaradusi nu tim pošim Felid dzeivnīkim, nu kuo ari Ļovs, i koč servalam daudz kūpeiga ar gepardu, dreižuok gepards irā jaunuoka senejūs servalu modifikaceja.[2]
Izavierīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Auguma garums: 59—92 cm[3];
Astes garums: 20—38 cm[3];
Placu augstums: 54—66 cm[3];
Svors: 7—18 kg[1].
Tys irā stiprys bet smuidrys dzeivnīks ar garom kuojom i relativi eisu asti. Golva jam maza pret augumu, i garuos, apalejous ausis irā cīši kūpā. Kažūka musturs ir maineigs. Parosti servals irā ar spilgtim malnim plankumim, ar 2 voi 4 streipem nu golvys da kokla, a tuoļuok streipys puorīt plankumūs. Servalim ir vysu garuokuos kuojis nu vysim kaču saimis dzeivnīkim, proporcionali pret auguma garumu. Leluokuo dale nu ituo garuma nūtikusi pasateicūt pasagarinuojušim (metatarsalim) kaulim juo pāduos. Ari kuoju pirksti irā pagarinuoti i naparasti kusteigi, paleidzūt jam nūgiut pa dalei nūsaglobuojušu medijumu. Cita servala eipateiba irā - lelys ausis i dzirdes dūbumi čerepa škeletā, kas ļaun eistyn lobi dzierdēt.
Daudzatmejeiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Irā 19 zamškiru[4]:
- Leptailurus serval beirae (Wroughton, 1910)
- Leptailurus serval brachyurus (Wagner, 1841)
- Leptailurus serval constantinus (Forster, 1780) †
- Leptailurus serval faradjius J. A. Allen, 1924
- Leptailurus serval ferrarii (de Beaux, 1924)
- Leptailurus serval hamiltoni Roberts, 1931
- Leptailurus serval hindei (Wroughton, 1910)
- Leptailurus serval kempi (Wroughton, 1910)
- Leptailurus serval kivuensis (Lönnberg, 1919)
- Leptailurus serval lipostictus (Pocock, 1907)
- Leptailurus serval lonnbergi (Cabrera, 1910)
- Leptailurus serval mababiensis Roberts, 1932
- Leptailurus serval pantastictus (Pocock, 1907)
- Leptailurus serval phillipsi (G. M. Allen, 1914)
- Leptailurus serval pococki (Cabrera, 1910)
- Leptailurus serval robertsi Ellerman, Morrison-Scott & Hayman, 1953
- Leptailurus serval serval (Schreber, 1776)
- Leptailurus serval tanae Pocock, 1944
- Leptailurus serval togoensis (Matschie, 1893)
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ 1,0 1,1 University of Michigan Museum of Zoology
- ↑ Taiss:Cite journal
- ↑ 3,0 3,1 3,2 Sunquist, Mel; Sunquist, Fiona (2002). Wild cats of the World. Chicago: University of Chicago Press. pp. 142–151. ISBN 0-226-77999-8.
- ↑ BioLib Profil taxonu — druh serval stepní Leptailurus serval (Schreber, 1776)


text:
Juoņs Rajeckis, Aglyunys vydsškolys 12.b klase, školuotuoja Monika Pušņakova
Cylvāku gaismeņa
Cylvāks vysu myužu staigoj pa pasauļa stygom i meklej gaismu sovam ceļam. Kod jis tū ir atrads, jis saprūt, ka leidz tam ir staiguojs pa tymsu, i gryb itū gaismeņu nest pasaulī cytim cylvākim.
Daudz ir vysaidu draugu, kurus var satikt, izstaigojūt sovu ceļu. Vīni padūd rūku, kod kaids pasleid iz viļteiguo lada, cyti poši rauga īgryust ceļmolys nuotrēs. Bez itūs ceļabīdru navar. Jī pavoda nu pyrmajim sūlim leidz pādejim. Taida tei cylvāka dzeive ir. Svareigi tik naaizmierst, ka jī ir taidi poši ceļa guojieji, kas gryb atrast gaismu i nastaiguot tymsumā. I tī, kas izaver kai leli banditi, eistineibā meklej gaismu, tikai tys ir gryuti pamonoms. Cerams, ka jī tū atrass.
Kod cylvāks atrūn gaismu, jis jiutās laimeigs. O, cik laimeigs jis jiutās! Gaisma jū apmirdz, pīpylda leidz sirds dziļumim. Jis jiutās tik laimeigs, kai nikod dzeivī nebeja jutīs. Ceļuotuojs ir satics tū, kū vysu myužu beja mekliejs, apzynuoti ci nā. Jis nagryb nikod itū gaismeņu pazaudēt, tei jam līkās vierteiguoka par vysa pasauļa zaltu.
Celinīks ar itū breidi ir palics par cytu cylvāku. Jam ir atsakluojuse gaisma, kuru jis nikod nabeja ni redziejs, ni apjauts, atsakluojuse vysā sovā spūžumā. Ceļuotuojs tagad ir palics par ceļa ruodeituoju. Tys, kurs maļdejuos pa tymsu, tagad ir speideklis, kas ļaun cytim īraudzeit drupeit nu gaismys, kū jis ir sajiems. Cyti ceļa guojieji tagad, pasavārdami iz itū gaismekli, īrauga, iz kuru pusi vajag īt, lai poši sajimtu gaismeņu. Skaista ir itei gaisma, kuru nikaida tymsa navar nūmuokt.
Breineigi – klaiņuotuojs pa tymsu ir palics par gaismys nesieju cytim. Tagad juo dzeivis saucīņs: „Tu ej i speidi. Tu gaismeņu tymsumā nes.” Lai vysi cylvāki, taipat kai itys celinīks, sateik gaismeņu sovā dzeivē i ir laimeigi vysu myužu!


text:
prese »
Puormiereiga dzeršona – golvonais katuoliskuos Latgolys natykums 20. gs. suokumā
Autore: Kristīne Ante, viesturneica 20. gs. suokums ir radikalu puormaiņu laiks. Pīminēsim koč voi tikai 1905. goda revoluceju i ar tū saisteituos nūtikšonys, kas atnese sev leidza na tik nagativys sekys, kai materialus zaudiejumusSkaiteit vaira »
Atsaverūt iz „Katōļu Dzeivis” izdūšonys i nūslāguma gaitu
20. godsymta 80. godu beiguos Latvejis Trešuos atmūdys rezultatā nūtyka izmainis vysuos dzeivis jūmuos. Ituo apstuokļa īspaidā sasarūseja ari katuoļticeigī ļauds, kurim sovu presis izdavumu nabeja apmāram pusgodsymtu. Piec vaira nikai 48 godu puortraukumaSkaiteit vaira »


text:
žurnals “Ir” »
Latgalīšu sleja žurnalā “Ir” – Puorkuopt puori zedinim, bet atsagrīzt
Reizi mienesī žurnalā “Ir” teik publicāta latgalīšu sleja, kas viestej par aktualom nūtikšonom i vaicuojumim. Itūreiz Zaigys Pavlovskys sleja “Puorkuopt puori zedinim, bet atsagrīzt”. Fragments nu slejis: Vyss globojās mozuos lītuos i vītuos. KotruSkaiteit vaira »
Latgalīšu sleja žurnalā “Ir” – Maruta Latkovska par volūdu
Reizi mienesī žurnalā “Ir” teik publicāta latgalīšu sleja, kas viestej par aktualom nūtikšonom i vaicuojumim. Marta sleju ir sarakstejuse Maruta Latkovska, žurnaliste i Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2014” īgivieja par myuža īguļdejumu latgalīšuSkaiteit vaira »
Latgalīšu sleja žurnalā “Ir” par medejim i kritiskū dūmuošonu
Reizi mienesī žurnalā “Ir” teik publicāta latgalīšu sleja, kas viestej par aktualom nūtikšonom i vaicuojumim. Februara sleju ir sarakstejuse Latvejis Radejis 5 – pieci.lv žurnaliste Daira Kokoreviča. Slejis autori ir dažaidi Latgolys ļauds —Skaiteit vaira »
Latgalīšu sleja žurnalā “Ir” par pyrmkursnīku dzeivi
Reizi mienesī žurnalā “Ir” teik publicāta latgalīšu sleja, kas viestej par aktualim nūtykumim i vaicuojumim. Septembra sleju ir sarakstejuse Latvejys Universitatis 1. kursa studente Regita Zeiļa nu Rēzeknis. Slejis autori ir dažaidi Latgolys ļaudsSkaiteit vaira »
Latgalīšu sleja žurnalā “Ir” par lauksaimnīceibu i patriotismu Vuorkovā
Reizi mienesī žurnalā “Ir” teik publicāta latgalīšu sleja, kas viestej par aktualim nūtykumim i vaicuojumim. Augusta sleju ir sarakstejs Vuorkovys nūvoda z/s “Linvejas” saiminīks Jurs Lazdāns. Slejis autori ir dažaidi Latgolys ļauds — kotruSkaiteit vaira »
Februara latgalīšu sleja žurnalā “Ir”
Ari itymā godā reizi mienesī žurnalā “Ir” byus latgalīšu sleja. Paļdis vysim, kas izsaceja sovus komentarus i vīdūkļus, kod vaicuoju, voi itei līta byutu juodora ari iz prīšku (lakuga.lv/2013/01/11/beja-ir-byus). Februara sleju “Koč i klāvā vuškaSkaiteit vaira »
Beja, “Ir”, byus
Atsaverūt iz paguojušū godu, redzīs na lels i plyks teirums, a ceļš. Nu vīna dorba da ūtra, nu vīnys nūstuošonys da cytys, nu cylvāka da cylvāka. Nu seve paguotnē da seve niu. Ceļš ītSkaiteit vaira »
Žurnalā “Ir” byus jauna sleja – latgaliski
Šudiņ žurnalā “Ir” publiceita muna sleja latgaliski – “Par klybu i kēvi i peirāgim”. Dūmuoju par volūdu i īsaguoduoju par mamys peirāgim, kū sovim bārnim īvuiceit cept vareišu tikai es poša. I nikaids pasauļsSkaiteit vaira »


text:
Sandra Ūdre »
Quo vadis, Kemp?: romans “Aizlauztais spaits”
Roksta autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Fraņča Kempa (1876–1952) atspīgelejums latgalīšu kulturā ir gona bleivs. 1963. g. trymdā teik izdūts Ontona Rupaiņa romans “Tauta gryb dzeivuot: latgaļu atmūdas romans”(puorizdūts 1991.g.), kurā vīns nu varūņu irSkaiteit vaira »
Sandra Ūdre: “Ka volūdai ir lykumi, tod tū cīnej ari cyti cylvāki”
Intervejis autore Laura Stepiņa Volūdneica, žurnaliste, pasnīdzieja, aktiva latgaliskuos kulturtelpys darbineica – gondreiž voi cylvāks orkestris, tai varātu saceit par filologejis magistri i gruomotys “Aizlauztais spaits” leidzautori Sandru Ūdri. Kasdīnā jei ari aktivi īsastuoj parSkaiteit vaira »
Volūdys vaicuojums: kai nūvecej vuordi
Autore: Sandra Ūdre, Mg. philol., gruomotys “Aizlauztais spaits” leidzautore Ar vacim vuordim ir tai – ka mums šudiņ nav aktualys ituos lītys, partū nav vajadzeibys i piec taidu vuordu kai rūcenīks i par varisSkaiteit vaira »
Izdūts romans par Fraņci Kempu
Izdūta Sandrys Ūdris i Juoņa Ryučāna gruomota “Aizlauztais spaits” – Fraņča Kempa dzeivis atspeidumi. Izcyluo latgalīša dzeivis atspīdynuojumi īcarāti kai veļtejums juo jubilejā Vaļsts Kulturkapitala Latgolys kulturys projekta “Fraņča Kempa 140 godu atceris pasuokumi“Skaiteit vaira »
Latgaliski – latvyski pa sovam
Autore: Sandra Ūdre, Mg. philol. Nūlāmums koč kū saraksteit latgaliski, vysvīns kaida žanra, styla ci adresata tekstu, suocās ar vuordu izalaseišonu (par pareizraksteibys smolkumim lauza golvu vāluok ci nalauza vyspuor). Kam sova stidzeņa puori pļaveņaiSkaiteit vaira »
KOMENTARS: „Kaids duraks izdūmovs gramatiku” aba nazcik leidzeibu par latgalīšu literarū (rokstu) volūdu
Autore: Sandra Ūdre, Mg. philol. Suleigu nūsalomuošonu, cieškuok pi darbeibys vuordu konjugacejis tabulu, ir pīredziejs na vīns viņ sevkurys volūdys školuotuojs. A kur tei latgalīšu I konjugacejis ā- i ē- calmi, -ēt/-eit nūškieršona, eistyn pruotsSkaiteit vaira »
Rēzeknis Augstškola pīduovoj sevkuram vuiceitīs latgalīšu rokstu volūdu
Rēzeknis Augstškolys Myužizgleiteibys centra kursu pīduovuojumā niu īkļauta ari latgalīšu rokstu volūda. Programā varēs tikt pi pamatprasmu latgalīšu tekstu radeišonā (tematika i žanrs byus atkareigs nu programys dalinīku vajadzeibu), korigiešonā i redigiešonā, bolstūtīs izSkaiteit vaira »
Luisa Kerola “Alise Breinumu zemē” latgaliski!
13. septembrī Rēzeknis Augstškolys (RA) aktu zalā nūtyka pasauļslavanuos Luisa Kerola gruomotys “Alise Breinumu zemē” latgalīšu volūdā prezentaceja. 2012. godā RA profesori Ilgu Šuplinsku uzrunuojs Abardinys universitatis profesors Deriks Maklūrs, kurs pīduovuoja iztulkuot L. KerolaSkaiteit vaira »


text:
Roksta autore: Maruta Latkovska, žurnaliste
Kur jau tys laiks, kod ceļā iz žurnalistu seminaru “Par latgalīšu rokstu volūdu”, kas nūtyka Bolvūs, Viļumu Jurs pastuosteja anekdotu par divejim bruolim: vīns, kas dzeivoj Amerikā, roksts viestuli tam, kurs Latgolā: “Vasals! Dzeivoju labi. Struodoju ofisā. Asu tī boss.” Pavysam dreiži jis sajam atbiļdi nu Latgolys: “Bruoleit, audzej lynus i nabyusi boss.”
Itū padūmu puorfrazejūt, leidzeigi var sacēt ari par mums, latgalīšim, myusu volūdys vaicuojuma kontekstā. Nu tik daudzu vuordeņu sovā runā mes asam jau atsasacejuši, ka, kūpā saguojuši, tī myusus pošus nu kuoju nūguoztu. Tūs puornūvoda latvīšu vuordus, kurus asam puorcāluši i aizajāmuši, a sovejūs izgaisynuojuši, mes vīnkuorši vaira nadzierdim kai na sovejūs i runojam tūs iz kotra styura. Par pīmāru – darbeibys vuordeņa īt vītā teik saceits – nuokt, palikt vītā kliut, vērtīs vītā – skateitīs, zīst vītā smērēt, grīzt vītā zuodžēt, kast vītā gruobt, mauduotīs vītā peļdētīs, orūds vītā apcirknis, sprauns vītā sprygons, i tai bez gola i molys. Lela ir bejuse tei gribiešona “nūlikt sovu volūdu kakteņā” i sataiseit niu tai saucamū – trešū izlūksni. Tys ir godu desmitem dareits, atsasokūt nu taidu sovu vuordeņu kai “iz”, kurs teik aizstuots ar “uz”, jis ar viņš, kod ar kad, ka ar jo, sātys ar muojis, sirdeigs ar nyknys, zagtīs ar maneitīs, taiseit ar vērt, apleik ar apkuort, sepinēt ar sapņuot, pyučs ar pyukis, depeite ar piedeņa, treisēt ar drebēt, zumēt ar dyukt, sābris ar kaimiņš, spolvuots ar pyukains, smuords ar smarža, giutīs ar kertīs, cīši ar ļūti, mudri ar uotri, paceli ar prūjom, čārnis ar kērnis, saceit ar teikt, spaituot ar storuot, svaideit ar mātuot, pamest ar atstuot, plēst ar plyukt, muorks ar dīkis, švuorbuotīs ar griļuotīs, vierss ar augša, stucinēt ar dauzeitīs, krateit ar purynuot, komuot ar mūceit, vystik ar tūmār, saļ ar solst, pīkuss ar gurds, pavysam ar gluži, gryuts ar smogs, niu ar tagad, gaist ar zust, deļkuo, parkū ar kuopiec, savaidiejušais ar slymais, kryuteža ar kryuts, patimss ar krāsla, parāds ar kuorteiba, nabašnīks ar myrūņs, ailis ar ryndys, bulynuot ar būlēt, beņčeits ar sūleņš, kryvasi ar grambas, meit ar maineit, lūbtīs ar izadūt, globuotīs ar slēptīs, upartums ar speiteiba, kokors ar lupota, studziņs ar galerts, neit ar kuļt, švaki ar slykti, napraška ar namuokuļs, ceisteiba ar škeisteiba, ceglys ar kīgeļs, casnāgs ar kiplūks, mārga ar jaunive, apsaviļkt ar sasagierbt, ruomēt ar kastrēt, šaļts ar breids, vuška ar aita, lizeika ar karūte, batviņs ar bīte, eikss ar nīre i tt.
Kū dareit, kai sadzierdēt nu molys sovu runu i kai salaseit sovus viejā izkaiseitūs vuordeņus?! Prūtama līta, ar pacīteibu i apsazynuošonu, ka tys nav vīnys dīnys dorbs. Bet, meilī latgalīši, tys ir tuo vērts, partū ka dzymtuo volūda eistyn ir vīneiguo cylvāka identitate, vīneiguo juo sāta. Bez tuos jis ir plyks i boss, koč bīži viņ ari pats tuo naapsazynoj.
Icik godu asam cantušīs piec volūdys smolkuma, iz tuos “teireibys oltora” asam salykuši sovus latgaliskūs vuordus, atsasasokūt nu sovu, na švakuoku vuordeņu par puorlyktajim i aizajimtajim. Deļtuo pasaceņssim jūs atguoduot i vuiceisimēs koč pa mozam, koč pa lieneitem, koč pa drusceņai. Sasaukt jūs kūpā ir taids pat latgalīšim dorams dorbs kai sagluobt pamastuos sātys i sakūpt aizaugušūs teirumus. Viņ itys ir pulkā īveicams dorbs!


text:
Roksta autors: prīsters Renārs Birkovs
Goda nūslāgums ir vysai saspryngts laiks, ir juopdora napabeigtī dorbi, juotaisa goda atskaitis, juosasagatavej Zīmyssvātku sviniešonai. Tūmār goda pādejais mieness centrejās iz vīnu breineigu nūtykumu, kas kotru godu myus īprīcynoj. Tī ir Zīmyssvātki ci Kristus dzimšonys svātki. Tī ir svātki, kas mums dūd īmesli, kab maklātu kaidu mīreigu šaļti i kab sasatyktu i byutu kūpā ar sovim vystyvokajim cylvākim. Laiks, kab sajustu prīcu i mīlesteibu.
Ituos prīcys īmeslis golvanūkuort ir tys, ka Dīvs atīt cylvāku vydā. Jezus, kai mes skaitom Svātajūs Rokstūs, soka: “Deļtam asu pīdzims i atguojs iz itū pasauli, lai līcynuotu par patīseibu.” (Jņ. 18,37) Dīvs gryb, lai mes – vysi cylvāki – byutu pesteiti i atzeitu patīseibu.
Pyrms Zīmyssvātkim ir laiks, kū sauc par Adventa laiku. Tys īt nu latiņu vuorda „adventus”, kas nūzeimoj atīšonu. Adventa laikā mes sasagatavejam Kristus dzimšonys svātkim, i Advents ir gaideišonys laiks. Svātajūs Rokstūs gaideišonys laiku mes redzim Vacajā Dereibā, tys ir laiks viesturiski pyrms Kristus atīšonys. Vysa Vacuo Dereiba ir taids kai pyrmais Adventa laiks. Piec pyrmūs cylvāku krisšonys grākā jī tyka padzeiti nu paradizis, i nu tuo laika guoja pyrmdzymtais grāks, kas kryta puor vysim cylvākim. Nasaverūt iz cylvāku grieceigumu, tūmār cylvāka sirdī beja gribiešona meklēt Dīvu. Vacajā Dereibā jau pravīši runuoja par tū, ka Dīvs cylvākus izgluobs, syuteis pasauļa gluobieju. Vacuos Dereibys cylvāku gaidys i pravīšu sludynuojumi pīsapiļdeja ar Kunga Jezus pīdzimšonu. Taipat Adventa laikā pyrms Zīmyssvātkim cylvāks teik aicynuots saprast, piec kuo jis iz vysu vaira ilgojās. Iz vysu vaira cylvāks nūteikti gryb byut laimeigs, i ari Adventa laikā cylvāks ir aicynuots saprast, ka tikai Dīvs cylvākam var duovuot itū patīsū laimi. Laimi, kū cylvāks grākuojūt pazaudēja, bet Dīvs tū otkon cylvākam gryb dūt.
Dīvs Zīmyssvātkūs atīt pi cylvākim, lai paruodeitu sovū lelū mīlesteibu iz cylvākim i vuiceitu cylvākim mīļuot. Dīvs cylvākim atsakluoj kai mozs bārns, taišni taidā veidā Jis nūsastuoj pretim pasauļa vardarbeibai. Varātu ruodeitīs naparosti, ka Dīvs atīt iz pasauli na kai karavodūņs, bet kai mozs naaizsorguots bārns, kurs pat pīdzymst staleitī. Naparosta cylvāku saprasšonai ir ari šaļts pi Jezus krysta – ka Dīvs nasapretuoja ļaundarim, bet Jezus nūmyra pi krysta i tod augšancēlēs. Taidā veidā Dīvs paruoda, ka mīlesteiba ir stypruokais spāks pasaulī. Tū svareigi ir atguoduot myusdīnuos, kod pasaulī ir tik daudz namīra, militaru konfliktu, teroraktu. Pāvests Francisks itū godu ir izsludynuojs par Dīva žāļsirdeibys godu, lai cylvāki varātu vairuok apsazynuot tū, ka Dīvs mums var pīdūt myusu grākus, i lai mes poši vuiceitūs pīdūt piec žāļsirdeiguo Dīva parauga. Mīlesteiba i pīdūšona ir Zīmyssvātku viestejums i ari aicynojums tū pīdzeivuot.
Nūvieleju vysim gaišus i mīlesteibys pylnus Kristus dzimšonys svātkus, lai pi svātku golda izadūd pīdzeivuot Dīva mīlesteibu i prīcu, kū Dīvs mums snādz ari caur myusu tyvajim cylvākim. Lai Dīvs svietej vysus Jaunajā godā!


text:
Deļ tim, kam nav laika puorskaiteit vysus Latgalīšu kulturys gazetys rokstus, pīduovojom eisu atsavieršonu iz tū, kas i kai tod beja raksteits i viesteits itymā nedeļā LaKuGā.
Par nedeli LaKuGā tyka publicāti 18 roksti par dažaidom ar Latgolys kulturu saisteitom temom.
Nedele suocās ar breneigu viesti par Puncuļu saimis nu Rēzeknis uzvoru LNT šovā „Dzīdūšuos saimis”. Ari īprīškejuos šova sezonuos latgalīši beja tyvi uzvorai, nu nazkai drupeit datryuka.
Pyrmudiņ atsavierem ari iz 30. novembra Andrejdīnys pasuocīni Rēzeknē. Itam nūtykumam LaKuGā veļteiti vasali diveji roksti – vīnā intervejis ar Raibū Suni i Uoksta capuris īgivieju Māreiti Krasnobaju, bet ūtrs deļ tim, kas nabeja pasuocīnī, bet seikumūs gryb izzinuot, kai tī guoja.
Nedeli pyrma izsludynuojom jaunuos spēlis „Latgalīšu DOMINO” konkursu, i ituos nedelis pyrmudinē izzinuojom uzvarātuoju. Taipat pyrmudiņ stuostejom par grupys „Boltī luoči” jaunū koncertprogramu „Ziemas pasaka”.
Itei nedele bejuse boguota ar muzykalim nūtykumim. Grupa „Krampis” aicynuoja jūs atbaļsteit konkursā „BURKA”, latgalīšu grupys „Dabasu Durovys”, „Green Novice”, „Krampis” i dzīduotuoja Laura Bicāne īlyudze iz koncertu „Taiseits Latgolā”, kai ari grupa „Dabasu Durovys” klauseituoju viertejumam pīduovoja sovu jaunuokū dzīsmi „White” ci latgaliskā versejā „Bolts snīgs”. Koncerta biļdis apsavērt, dzīsmi pasaklauseit – tū vysu var vēļ arviņ izdareit LaKuGā.
5. decembra vokors ar apbolvuošonys ceremoneju nese prīceigys viests Baļtinovys golam – Anita Ločmele aba Danskovīte par sovu Ontonu i Anni sajāmuse AKKA/LAA Autortīseibu bezgaleibys bolvu. 6. decembrī sveicom opolajā dzeivis jubilejā ari filologu, gruomotu autoru i ābeču kolekcionaru Juri Cybuli!
Tim, kam pošim pateik dzīduot i izastuot iz skatuvis, nūdereiga varātu byut informaceja par jaunū koncertšovu „Dzīdi sovai piļsātai!”, kura atlasis i koncerti nūtiks ari Bolvūs i Leivuonūs, tai ka – tuos pusis ļauds, siļdit bolsus i spūdrynojit kūrpis!
Nedelis laikā izskaneja ari vairuoki aicynuojumi iz dažaidim kulturalim pasuocīnim – iz Bolvu nūvoda dramatiskūs kolektivu skati, iz „Viesturiskūs cymdu i zeču” izstuodi Rēzeknē kai ari jaunnedeļ Raiņa sātā „Berkenelē” nūtiks La-La-Dra.
LaKuGā izskaneja na viņ kulturali aicynuojumi, bet ari sportiski i sabīdriski svareigi. Nu sportiskuo gola – HK „Dinamo Rīga” Latgolys fanklubs puļceja fanus kūpeigam braucīņam iz Reigu, kab atbalsteitu komandu kluotīnē, bet sabīdriski svareigi latgaliskajai kulturai byutu jauni NEPLP lūcekli, kas dūmuotu ari par regionalajim medejim i latgalīšu volūdu medejūs.
Trešdiņ atsavērem ari iz folklorys festivala BALTICA skašu nūrisi Latgolā, i sevkuram LaKuGa skaiteituojam beja (i vēļ arviņ ir) īspieja pabaudeit koč kū nu latgaliskuo folklorys video formatā.
Naiztikom ari bez kasnedelis tradicionalajom lītom – jiusu viereibai kai vysod beja ari LR4 raidejums „Latgolys Vuords” ar Bronislavu Sprydzānu prīškgolā. Ituos nedelis raidejumā saruna ar rakstnīci Moniku Zeili, Ivars Magazeins par Sylajuoņu izlūksnis eipatneibom, Lideja Leikuma par vuorda dīnom i dīnu vuordim, saruna ar Latgolys pietnīceibys instituta direktoru Henrihu Somu.
LaKuGys nedeļu kai jau Adventa laikā nūslādzam ar simbolisku svecis īdegšonu. Šudiņ izskaņ aicynuojums iz prīcu. Gaudete!
Tai paguojuse nedeļa Latgalīšu kulturys gazetā.
Ka Tev ari ir kas stuostoms cytim, ziņoj i roksti info@lakuga.lv


text:
Sastdiņ, 26. augustā, Latgolys viestnīceibā GORS nūtiks bungu i kuliņu grupys “Auļi” i etnomuzykys grupys “Tautumeitas” koncerts. Gaidūt sastdīnis koncertu, obeju grupu apvīneiba pīduovoj īsapazeit ar vēļ vīnu jaunuo albuma “Lai māsiņa rotājās!” dzīsmi “Aulejas klezmers”, kurā sasavynuse latgalīšu i ebreju tautys muzyka.
Kuliņu i bungu grupa “Auļi” i etno muzykys grupa “Tautumeitas” apsavīnuojušys kūpeigā projektā, kab radeitu kruošņu i unikalu muzykys programu “Lai māsiņa rotājās!”, kurā, 17 muzikim kuopūt iz skotivis, teik izspālāts i izdzīduots cylvāka dzeivē nūzeimeigais preceibu i kuozu pūsmys. Muzykys grupu “Auļi” i “Tautumeitas” sadarbeibai eistyn lykumsakareiga ir kuozu tema. “Auļu” kuliņu i bungu styprais skaniejums puorstuov veiriškū elementu, bet “Tautumeitas” (pats grupys nūsaukums jau ītver sevī kuozu tematiku – tautuos īšonu), ar izteikti maiguoku skaniejumu, tok gana jaudeigu daudzbalseigū dzīduošonu, puorstuov sīviškū. Taipat kai dzeivē jaunajam puoram piec kuozu ir juoīsavuica sadzeivuot, kab vīns nanūmuoktu ūtru, ari muzykā “Auļi” i “Tautumeitas” vaicoj saskaņu, vīns ūtru papyldynojūt.
“Aulejas klezmers” ir skaņdorbs, kurā sasavynuse Aulejis vokaluo daudzbaļseiba i Austrumeiropys ebreju tautys muzykys tradiceja. Nazkod dzīsmi, studeju vajadzeibom pietejūt Aulejis dzīduotuoju repertuaru, atroda “Tautumeitu” vadeituoja Asnate Rancāne. Dzīsme Aulejis sīvu repertuarā asūt bejuse vīna nu vysmozuok dzīduotuom, nu tūpūšajai etnomuzikologei cīši īsapatykuse, dalīkūt sovu aranžeju, dzīduota kūpā ar “Tautumeitām”, bet nu ir vīna nu “Lai māsiņa rotājās!” stuostim.
Grupu “Tautumeitas” Latgolys viestnīceibys GORS apmaklātuoji jau īpazynuši i caur Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks”, i apbolvuojumu “Laiks Ziedonim”, bet “Auļi” sastdiņ koncertzalā uzastuos pyrmūreiz. Koncerts Rēzeknē byus pyrmais nu apvīneibys treis koncertu rudiņa serejis Latvejis koncertvītuos – 29. septembrī koncertprograma “Lai māsiņa rotājās!” izskanēs Vydzemis koncertzalā “Cēsis”, bet 13. oktobrī Jelgovys kulturys nomā.
Beleti iz 26. augustā gaidomū koncertu atrūnami Latgolys viestnīceibys GORS i “Biļešu Paradīze” beletu sistemuos, kai ari latgalesgors.lv. Beletu cenys nu 12 da 19 eiro.


text:
Kai reize tagad pašvaļdeibuos teik pījimti budžeti, deļ tam saisteibā ar tū var nūsavērt, kai teik pa labi i pa kreisi daleita vaļsts nauda. Pi izdeveibys varit škārsteiklā sameklēt ari muna kolegys Mārtiņa Bondara runys itymā saisteibā i par citim tematim.
Dūmoju, ka daleji ari deļ munys leluos kritikys budžeta itaidai rozdaliešonai, tyka atbaļsteits vīns nu munim prīkšlykumim: 30000 eiru latgalīšu rokstu volūdys vuiceišonys īvīsšonai Latgolys planavuošonys regionā. Nauda daškierta Izgleiteibys i zynuotnis ministrejai, deļ tam dūmoju ka latgalīšu navaļstiskajom organizacejom ir uzmaneigi juosekoj leidza, lai itei naudeņa tyktu izlītuota īspiejami pruoteigai izvyrzātuo mierķa sasnīgšonai.


text:
Tyvojūtīs svātkim, LgSC, kab ite radeitu svātku laika sajiutu, treis reitus sātys lopā publicēs Naaizmērstulis (Rozālejis Tabinis, vaira par jū var paskaiteit: http://ej.uz/naaizmerstule) Zīmyssvātku puorsokys. Šudiņ trešuo puorsoka.
PUTNEŅU EGLEITE
„Ak egleite, ak egleite,
Cik skaista esi tu!”
skaņ dzīsmeite, bārni smaidūšom acteņom skotuos myrdzūšā egleitē.
Cik tamā skaistu, gordu līteņu! Tur sorkons uobeleits, tur zalta rīksteņš, tur konfekte i vēļ daudz, daudz kuo gorda! Zoru zareņūs dag sveceitis, sorkonys, zalis, zylys, boltys. I kas tys? Ai, zvaigzneitis bērst! Vīns ūtrs grib nūkert zvaigzneiti, bet baist, ka rūcenis nasadag. Nu vīna zareņa nūkryta vasals zvaigzneišu leits.
– Kas zvaigzneitis bēre? – prosa kaids prīškklasis bārns sūpluok stuovūšam trešuos klasis skūlānam, sovom pat bruoļam.
– Tur breinumsveceite daga, – atbiļd zāns.
– Kam jei sadaga? Vai vēļ taida degs?
– Skotīs!
Nu ūtruo zora pabyra zalta zvaigzneitis i nu trešā, catūrta! Vysa egleite pīmirdzēja vīn, kod nu vērsyunis, nu leluos spūdruos zvaigznis iz vysom pusem suoka bērt mozys, vēļ spūdruokys zvaigzneitis. Leidz kū nūleja zvaigžņu leits, izreizis egleite palyka tymsa. Vysys cytys sveceitis izdaga. Pi egleitis pasaruodeja buols, bolts, kai snīga kupona, veceits. Jam placūs beja lels maiss. Apsveicis skūlas bārnus, veceits nūjēme maisu nu placim i suoka izdaleit duovonys.
Čaklim, ruotnim bārnim jis deve lobys, gordys lītenis, sliņkim pustukšys papeira kuleitis. Vīnam zānam pat žogoru padeve! Oi, rauduoja tys nabadzeņš i sūleja lobuotīs. Boltais veceits beja ļūti žālsirdeigs. Jis zynuoja, ka zāns lobuosīs, deļtuo tyuleit jam pīdeve i duovynuoja pruovu soldonumu kuleiti.
Izdalejis duovonys, boltais veceits saceja bārnim:
– Iz redzēšonūs, bierneni, leidz cytam godam! Audzit čakli, ruotni, lai cytu god’ es vysim varātu pylnys soldonumu kuleitis nest. Tod pasaklausot, kū vēļ jums grybu teikt: Maņ daudz cytu bierneņu, bet munu duovunu tī nagaida. Vēdereni tim cytaidi kai jums i soldonumu napanas. Kanepis, mīžu gryudeni, lynsāklys, kaltātuos ūgys, maizis drupatenis tim biernenim vairuok garšoj, na kai jums soldani peiredzeni. Vai kurs nu jiusu naatminēs, kas tī par biernenim?
– Putneni, putneni! nu vysom skūlys zālis pusem atskanēja saucīni.
– Nui, putneni. Šudiņ jī vysi izsolkuši. Zeme sasoluse, ar snīgu nūkluota, siekleņu tur dabuot navar. Voguleni, kuopureiši, kū putneni lobpruot ād, saleida dzili škērbēs, kryumūs ūgu vairs nav. Jums ir Zīmassvātku prīki, bet naboga putneni bodu i soltumu cīš. Vai nasareikuosit jius jim egleitis?
– Egleiti? Putnenim? Breinuojuos bārni.
– Nui, putnenim. Kuri apsūlej?
– Es, es, es! atsasauce nu vysom pusem.
Reitā bārni izmeklēja meža molā, aizvējē, skaistu, kuplu egleiti: sanese puškojumus i ādamuos lītys i vysu suoka kuort egleitē. Pēc pusstuņdis egleite beja raiba nūkuorta i solmu gradzynu kēdem apveita. Zorūs, radzamuokuos vītuos pakuore maizis, dažs sīra voi lašiņu gabaleņus, kasteitēs ībēre kanepu, cytā lynsāklu, cytā mīžu gryudeņu i pīstyprynuoja pi egletis zorim.
Vysa mīlastei sagatavuojuši bārni pasaslēpe bīzūknī i napacīteigi gaideja spuornuotūs boltuo veceiša bierneņus. Kur gadejīs, kur nā, pyrmais atskrēja zvērbuļs. Nadrūši jis atsasāda egleitis zorā pi maizis ricenis, īknuobe reizi, ūtru i jautri čyvynuodams aizalaide.
Jis varbyut sovus rodus i draugus mīlastē aicynuos! īsarunuoja bārni.
Kai tod! Nacik ilgi napaguoja, zvērbuļs otkon kluot, bet jau na vīns. Ar jū atskrēja vasals zvērbuļu puļceņš. Čyvynuodami, gaļvenis grūzeidami jī lākuoja nu zora zorā, nūgaršuoja vīna, ūtra, treša ādamuo, pamēginuoja papeirā, cysu kēdē īknuobt i, kai nazkuo satraucāti, tryukuos, apliduoja egleiti, sasamete kailajūs bārzu zorūs, pačyvynuoja i otkon liduoja pi egleitis, bet jau labi leluokā pulkā.
Zvērbuļu čāluošona izsauce nu meža cytus putneņus. Saskrēja palākuos i dzaltonkryušainuos zeiletis, stērstis, dadzeiši; zaltgaļveits ar krystgnēzi nūsalaide nu lelūs egļu vērsyunem, kur dzili zorūs jis pereklī slēpēs. Suocēs eistuo putnu balle.
Dejuodami, rūtaļuodami, sovā volūdā sasarunuodami putni mīluojuos ar tū, kas kuram vairuok garšuoja. Vīni aizalaide, ūtri pīskrēja. Tai tys ilga leidz pat vokoram.
Bārni, nūsaprīcuojuši leidz ar putnenim, nūlēme kotru dīnu nest jim šur kanepis, maizis druponys i cytus gryudeņus.
Pīnuoce pavasars. Vysa meža mola, augļu duorzi skanēt skanēja nu putnu dzīsmem. Pateiceigī putneni prīcynuoja bārnus ar sovom dzīsmem, teireja kūkus nu kuopurim i citim kukainim.
Rudinī augļu kūku zori leika zam augļu daudzuma, sakņu duorzūs saauga lelys, soldonys saknis, sasarytynuoja smogys kuopustu golvas. Nivīns kuopurs nadreikstēja duorzā pasaruodeit. Zvērbuļi pulkim vīn nūsalaide i aplaseja vysus lopu āduojus, sakņu maituotuojus. Deļkuo putneni tik čakli struoduoja?


text:
A12 »
Kū var skaiteit jaunajā “A12” numerī
Žurnala A12 jaunajā numerī: Juos myužs kora dzīsmēs aba tikšonuos ar dirigenti Terēziju Broku. Boņuka autoram Juoņam Klīdziejam – 100. Par Latgolys muola psihoterapeju pūdnīki Jolanta i Juoņs Dundenīki. Varslavānu dzymtys muokslinīku paaudzis. GaļānūsSkaiteit vaira »
Kū var skaiteit jaunajā “A12” numerī
Ituo goda pyrmajā žurnala “A12” numerī var skaiteit: Par Makašānu lauku školys vierteibom i muokslineicys Gundegys Rancānis vītu tymā. Kū stuosta tradicionalī keramiķa Valda Pauliņa pūdi i pats pūdnīks sovūs stuostūs, anekdotēs i suleigajūsSkaiteit vaira »
Kū var skaiteit jaunajā “A12” numerī
Jaunuo žurnala „A12” numura tema – zynuošonys. Kai palikt par pasaulī pazeistamu muokslinīku – Marks Rotko nu Daugavpiļs. Slutišķu sādžys gudreibys i Sibira latgalīšu vīsmīleiba. Par mītiskajom zemem Baļtinovā, kurys pietejuse Rēzeknis Augstškolys ekspediceja.Skaiteit vaira »
Kū skaitiet žurnala „A12” jaunajā numerī?
Jau kaidu laiceņu skaiteituojus prīcej žurnala „A12” augusta – septembra numers. Žurnala 7. numerī var skaiteit Numers veļteits gūdim, tū svieteišonai Gūdu saimineica Aina nu Malnovys pogosta par gūdu receptim, sovu zeimulu i tradicejomSkaiteit vaira »
“Kolnasāta” 15. junī – muorkā i Daugovpilī
„Kolnasātā” gostūs itūnedeļ sagaida jubilaru – biologu Andreju Svilānu. Jam itū sastdiņ palyka 45 godi – sveicīņs dzimšonys dīnā! Jis ir dendrologs i Salaspiļs Botaniskuo duorza direktors, latgalīšu izdavumu kolekcionars, sovā laikā bejs ariSkaiteit vaira »
Skaiti jaunū “A12” numeri
Žurnala “A12” juņa/juļa numera tema ir Saule. Kotram mums ir vīna saule – poša sirds. Saulgrīžūs leluo Saule sasavīnoj ar sauli myusu sirdī i nūnuokam saskaņā ar sevi i dobu. Kotram žurnala varūņam sauleSkaiteit vaira »
Skaiti “A12” pavasara numeri
Žurnala “A12” apreļa/maja numera tema ir izvēle. Horeografu Dreļu saime stuosta par Dzīšmu i dzigu svātkim, a arhitekte Ilze Grudule — par Latgolys lauku sātys unikalitati. Žurnalā ari roksta par latgalīšu kulturys goda bolvuSkaiteit vaira »
Izguojs žurnala „A12” jauais numers
Pi skaiteituojim ir atguojs žurnala „A12” ituo goda pyrmais numers, kurā var skaiteit – Kū par Latgolys cylvāku styprumu dūmoj Agris Daniļevičs? Kai Riezeknē ražoj sliepis? Teik sekuots īlu nūsaukumim pa viesturis leiklūčim, varēsSkaiteit vaira »
Kolnasāta – 19.01.2013.
Jiusu viereibai Latvejis Radejis 1. programys latgaliskuo raidejuma “Kolnasāta” kasnedelis laidīņs. Viests nu Latgolys i par latgaliskū Latvejā, reportaža par Rēzeknis nūvoda Nagļu pogosta omotnīku Gati Lucjanovu, saruna ar žurnala “A12” redaktori Ināru Groci,Skaiteit vaira »
Izguojs žurnala „A12” trešais numers
Žurnala „A12” trešajā i ituo goda pādejā numurā – vierteibys i tradicejis, patriotisms i spāks, kurs atsarūn kasdīnys dorbūs. Intervejis ar Brenču saimi Radopolē, ar uzjiemiejim nu Rēzeknis Ilonu i Andri Filipenokim, pīredziejušū kinologuSkaiteit vaira »
Izguojs žurnala “A12” ūtrais numers
Pošuos septembra beiguos izguojs žurnala „A12” ūtrais numers. Reitu, 6. oktobrī 14:00 Reigys Gruomotu svātku laikā latgalīšu rokstūšūs sīvīšu pasuokumā „Sova ustoba” byus ari žrunala prezentaceja. Žurnals „A12” izīt sešys reizis godā i tymāSkaiteit vaira »
Sova ustoba. Latgalīšu sīvīšu teksti i sarunys
Latvejis Gruomotizdevieju asociacejis reikuotū Reigys Gruomotu svātku laikā 6. oktobrī 14:00 stuņdēs Reigys Kongresu noma Mozajā zalā byus rokstūšūs latgalīšu sīvīšu laiks. Pasuokumā „Sova ustoba” pīsadaleis latgalīšu dzejneicys i rakstineicys Anna Rancāne, Iveta Ratnīka,Skaiteit vaira »
Jaunais žurnals par Latgolu “A12” atruodeits tautom/ FOTO
1. augustā Rēzeknē iz Rēzeknis Centraluos bibliotekys jumta tyka prezentēts jaunais žurnals par Latgolu. Ari LaKuGys skaiteituojim pīduovojam īspieju īsavērt žurnala prezentacejis pasuokumā. Paļdis Rēzeknis Centralajai bibliotekai, Annai Keirānei i Mārim Justam par karteņom!Skaiteit vaira »
Izguojs jauns žurnals par Latgolu
25. julī Latvejis tierdznīceibys vītuos pasaruodeja jauns regionalais žurnals „A12” – pozitivi stuosti par cyltākim Latgolā i pasaulī. Žurnala nūsaukums “A12” rodīs nu ceļa nūsaukuma. A12 ir ceļš iz Latgolu, šoseja nu Jākubpiļs da LatvejisSkaiteit vaira »


text:
Strāpposts
Strāpposts (anglīšu: pushmail, push-mail, push e-mail) — tehnologejis i sistemys, kurys ļaun serverī asūšajā e-posta skreineitē dabuotuos viestulis tiuleņ pat puorsyuteit iz pruottelefonu voi plaukstinīku.
Tradiceigajuos e-posta sistemuos viestule īīt pastinīkserverī i tī gaida, cikom dasaslēgs programa nu lītuotuoja ītaisis (parostai - datora) i puorsavērs, ci navā atguojuse jauna viestule. Programa dasaslādz pastinīkserveram vys par nūstateitu laiku. Ka jauna viestule irā atguojuse da servera, to programa jū puorsasyuta iz posta skreineiti lītuotuoja ītaisē (parostai datorā).
Preteimā, strāpposta sistemuos jauna e-posta viestule serverī nagaida, jei puorsyutoma iz lītuotuoja ītaisi (parostai - plaukstinīku ci pruotinīku) tamā pošā šaļtī, kod īguojuse pastinīkserverī. Tai tod, strāpposts tur jāgu tūlaik, kod lītuotuoja ītase bez puortraukuma dasaslāguse pi iņterneta i pi pastinīkservera.
Strāpposts dūd vareibu sinhronizēt e-posta skaiteišonu i raksteišonu, kaleņdera i adresinis lītuošonu i datorā, i pruotinīkā. Pīvadumam, puorskaitūt strāpposta viestuli pruotinīkā i piec tuo verūtīs e-posta datorā, tei viestule automatiskai byus atzeimuota kai puorskaiteita. Cyts pīvadums - ar pruotinīku sovā kaleņderī īrokstūt jaunu sasatikšonu, piečuok jei redzēsīs kai īraksteita kaleņderī i datorā (itei sinhronizaceja nūteik serverī).
Strāpposts vaira vēļ nūdareigs organizaceju dorbā, kod svareigai cīši dreiži meitīs viestulem, par reizi dazynuot pošu jaunuokū informaceju, sadarynuot dīnysparādu ar kolegom i kūpeigai planavuot sasatikšonys i tt.


text:
Sovys gleznys Streičs komentej ar dzejis vuordim:
To vietu vairs nav
Tikai vietu vārdi vēl skan,
Bet aiz vārdiem ainas,
Kas svešas man.
To vietu vairs nav,
Kur bizoju basām kājām,
Un ļaužu vairs nav,
Tie deportēti uz debesu mājām.
To vietu vairs nav,
Šad tad tik iztēlē rodu,
Kad noglāstu vārdu
Ar spalvu vai otu.
.
Juoņs Streičs bierneibā i jauneibā gribiejs kliut muokslinīks, nu teatra spieliešona aizvede iz kino (tys apraksteits juo gruomotā “Lāga dvēseļu straumei”). Prasme zeimēt, Streičam atvīgluoja dīnastu armejā. Studenta godūs jis ar tū peļneja iztyku, gatavejūt dekoracejis amatīrteatrūs, taisūt plakatus klubim i izjāmumim. Ari kino muokslā tys cīši nūdereja i Streiča kinu vizualais ītārps ir puorsvorā juo diktāts i vadeits. 1970. godā kinostudejis muokslinīka asistents Juoņs Anmaņs, īraudzejs Streiča aizaraušonu, vasalus 30 godus nalyka mīrā, leidz Juoņs atsuoka gleznuošonu i nu jau desmit godus Streičs pīsadola izstuodēs i plenerūs kūpā ar nūpītnim muokslinīkim, sovim draugim.
Juoņs Streičs ir sacejs: “Zynu, daudzi nu dzymtuos pusis mani dievej par paraugu tam, kū dzeivē var sasnīgt ar grybu, apjiemeibu i styngru raksturu. Tai navā, muni meilī! Juoatsazeits kai grāksyudzē sovai bierneibai. Puorsvorā manī bejuse aizrauteiba, ticeiba i pasakļaušona lobvieleigūs apstuokļu straume. Asu tai atsadevs, i tei nav mani veiluse. Prūtama līta, daudzis reizis vajadziejs pījimt izškirūšū lāmumu, sasajimt i īt tī, kur juopasaļaun tik iz poša spākim. Asu tū paveics gūdam, vystik puorsvorā manī beja na gryba, nu ticeiba lobūs dvieseļu straumei, kurā es īklivu nu pyrmajim sūlim i kura mani nese.”
Izstuode byus apsaverama leidz jauna goda 15. janvaram dorba dīnuos nu 8:30 leidz 17:00.
Karteņa: Muokslinīks i vīna nu Streiča gleznom, publicitatis materiali


text:
Sastdiņ, 14. junī, 23.00 LTV1 demonstrēs koncertuzvadumu “Rakstītāja” – veļtejumu Bronislavys Martuževys pīmiņai.
Latvejis Radejis kors dirigenta Sigvarda Kļavys vadeibā sadarbeibā ar komponistim Mārtiņu Braunu, Imantu Kalniņu, Jāni Lūsēnu i Valtu Pūci apzynuoja Bronislavys Martuževys literarū montuojumu, kuo rezultatā tyka radeits koncertuzvadums “Rakstītāja”. Ituo nūtykuma režisors ir Roberts Rubīns, pīsadola instrumentaluo grupa i solisti – Ieva Kerēvica i Daumants Kalniņš. Pyrmizruode nūtyka 28. majā Lubuonys piļsātys klubā, dīnu vāluok koncertuzvadums tika ruodeits Latgolys viestnīceibā GORS, bet Reigā iz muzykys nomu “Daile” klauseituoji tyka aicynuoti 30. maja vokorā.
Muzykalais stuosts vess pa Bronislavys Martuževys (08.04.1924.-13.02.2012.) dzeivis stygom, atkluojūt vysaidys dzejneicys boguotuo myuža epizodis, juos puordzeivuojumus, sapynus i ilgys. Bronislava Martuževa aizguoja myužeibā 2012. goda februarī, atstuojūt deveņus dzejūļu kruojumus, kurūs izjustā, vīnkuoršā volūdā i ar vyssvātuokū mīlesteibu runuojuse par sovu dzimtini i Latvejis viesturis nūtikšonom. Bronislava beja laikmata legenda i Treju Zvaigžņu ordiņa virsneica. Kai Nacionaluos Pretuošonuos kusteibys dalineica i atbaļsteituoja izcītuse sūdu nūmetnēs Sibirī. Jei beja ari izcila folklorys teicieja ar skaistu bolsu, muzykali apduovuota, spielējuse cītaru i akordeonu, kai ari sacerējuse Atmūdys laika pazeistamū dzīsmi “Jaunība, jaunība, sārtais vīna trauks’’.
Koncertuzvadumā pīsadola: Ieva Kerēvica, bolss; Gundega Krūmiņa, bolss; Daumants Kalniņš, bolss, oboja; Jānis Strazdiņš, bass; Indulis Cintiņš, vijūle; Aldis Liepiņš, klavīris; Ivo Krūskops, sytaminstrumenti; Artūrs Noviks, akordeons; Mareks Auziņš, kontrabass; Roberts Rubīns, režisors; Latvejis Radejis kors; Sigvards Kļava, dirigents. Programā: Jāņa Lūsēna, Mārtiņa Brauna, Valta Pūcis, Imanta Kalniņa dzīsmis ar Bronislavys Martuževys dzeju.


text:
Taišni ar itaidu saukli – voi tu esi eists latgalīts, Rēzeknis Augstškolys Info dīnā (11.aprelī) startieja ari “Latgolys Studentu centra” Rēzeknis birojs, pīduovojūt četrys dažaidys stacejis ar aizdavumim, kuru veiksmeiga izpiļde aplīcynoj dalinīka spieji byut par eistinu latgalīti. Tyka gon papyldynuotys jau asūšuos zynuošonys, gon īsavuiceits koč kas jauns. Dalinīki atjaunuoja pamatškolys geografejis zynuošonys, raugūt salikt pareizā kuorteibā Latgolys nūvodus, tai izveidojūt vysu lelū Latgolys nūvoda karti, vuiciejās jaunus vuordus nu Valentina Lukaševiča vuordineicys, uzzynova, kur ir latgaliskuokuos Rēzeknis vītys i, līkūt lītā matematiskuos zynuošonys, izriekinuoja, cik cementa maisu bejs vajadzeigs, lai izveiduotu Latgolys Muorys pamatni. Piec aizdavumu veikšonys dalinīki sajēme aplīcynuojumus, ka niu jī ir tīseigi sevi atzeit par eistynim latgalīšim i taipoš var kliut par “Latgolys Studenu centra” bīdrim.
Ticīs, ka īgiutuos zynuošonys vēļ koč iz breidi paliks pruotā!
LgSC Rēzeknis biroja vadeituoja
Laura Stepiņa