text:
Kopusvātku tradiceja turpynojās voi pagaist?
Rokstu sagataveja: Amanda Anusāne, portals lakuga.lv
Kopusvātki ir regulara i pošsaprūtama vosorys nūtikšona kotrā kopsātā, itei tradiceja ir nūsastyprynuojuse i izaveiduojuse laika gaitā i dažaidu viesturis nūtykumu, vidis, dzeivūs i myrušūs attīceibu ītekmē. Kopsvātku tradiceja Latvejā suoce veiduotīs 19. g. s. pyrmajā pusē, tei ir kolpuojuse kai pretesteibys prakse, komunikacejis i informacejis apmainis platforma, izmontuota kai ideologiskuos audzynuošonys platforma, mazynuojuse okupacejis nūdareitū nacionaluo puoridarejuma sajiutu i veiduojuse paaudžu solidaritati. Kopusvātki, daleiba tymūs, zynuošonys i emocionala attīksme pret tim ir latvīša identitatis daļa, ni velti kopu kūpšonys tradiceja ir īkļauta Latvejis kulturys kanonā. Zynuošonys par kopussvātku reikuošonu teik nūdūtys paaudžu paaudzēs, itei tradiceja kotrā vītā atsaškir i laika gaitā transformejās. Voi juobyut bažom, ka tradiceja varātu pagaist? Portals lakuga.lv vaicoj par kopusvātku tradicejom sovim skaiteituojim i pravestim Latgolā i Kanadā.
Nav tik religiska, bet ari laiceiga nūzeime
Prav. emer. Dr. Fritz Traugott Kristbergs par kopusvātkim Toronto stuosta: “Gondreiž kotrai Kanadys latvīšu draudzei ir godskuortejī kopusvātki. Toronto draudžu kopusvātki suocēs ap 1950. godu i ir bejuši kūpeigi vysom trejom latvīšu luteraņu draudzem. Tī nūteik York kopsātā Toronto zīmeļu prīškpiļsātā, kur apglobuots daudz latvīšu. Nu 1990. goda vadeit dīvakolpuojumus tyka aicynuoti ari puorstuovi nu latvīšu baptistu i katuoļu draudžu, partū kopusvātkūs ir na tik luterani, bet ari daudz katuoļu i baptistu. Kopusvātku organiziešona ir rotacejis kuorteibā storp latvīšu luteraņu draudzem – Sv. Juoņa, Sv. Andreja, Toronto Austrumu.
Kod suoču kolpuot Sv. Juoņa draudzē, riekinuojūs ar aptyvai 1000+ dalinīkim kopusvātku dīvakolpuojumā. Skaitu gryuši pasaceit, bet tū riekinojam nu drukuotūs i izdaleitūs dīvakolpuojuma materialu. Nu 2015. goda dīvakolpuojuma materiali teik drukuoti i angliski, i latvyski.
Kopusvātki parosti nūteik ūtrajā septembra svātdīnē, kod visi atsagrīzuši nu sovu vasarneicu, ceļuojumu. Ap itū laiku suocās ari sabīdreibys rūseiba – latvīšu papyldškolys, kori, tautys dejis i cyts kas. Itys kopusvātkim dūd divejaidu nūskaņu, ir sāruotuoji, kas pīmiņ aizguojiejus, svietej pīminekļus, ir taidi, kas piec vosorys puortraukuma atīt sasatikt ar draugim, i tei ir prīceiga nūtikšona.
Dīnu voi divejis pyrma kopusvātku latvīši sakūp sovu pīdereigūs kopus, sasateik ar cytim, izarunoj. Kopusvātki suocās 11.00, dīvakolpuojums ilgst apmāram vīnu stuņdi, cylvāki kopūs suoc puļcētīs jau 9.00. Pyrma voi piec dīvakolpuojuma nūteik kopu pīminekļu īsvieteišona. Piec dīvakolpuojuma svareigs svātku elements ir pušdīnis Latvīšu centrā, tok citi reikoj privatys pasiediešonys pi seve sātā. Nu 2000. goda York kopsātys administraceja par breivu reikoj ari mīlastu lelajā pījimšonys centrā.
Jau vairuokus godus ar skaņu sistemom, podestim, teltim, iudini, zīdim, vacū ļaužu puorvoduošonu latvīšu sabīdreibu atbolsta Rosar-Morrison bieru noms. Jī vysod ir bejuši izpaleidzeigi i guojuši preteimā latvīšu kopusvātku reikuošonā, jī radeja cīši lobys attīceibys ar latvīšu sabīdreibu, jo tys jim ir ari lobs bizness.
Kanadīšim nav leidzeigu kopusvātku, bet ir dīnys, kuruos pīmiņ krytušūs karaveirus, pīmāram, 11. novembris. Kīnīšu sabīdreibai Toronto ir leidzeigi nūtykumi myusu kopusvātkim.
Latvīšu sabīdreibys demografeja mainuos, bet ir oplomai dūmuot, ka divkulturu saime vīgli atsvīss kopusvātku nūzeimi i tradiceju. Ir ari īvārojams skaits jaunimigrantu nu Latvejis. Toronto apleicīnē latvīšu sabīdreiba ir stypra i aktiva, es naparadzu kopusvātku pagaisšonu iz prīšku. Tim nav tik religiska nūzeime, tim ir ari laiceiga nūzeime.”
Kopusvātku tradicejis kotrā vītā atsaškir, i tei ir boguoteiba
Pravests Aivars Kursītis par kopu tradicejom Latgolā soka: “Cylvāki piec Covid-19 daudz kū ir puordūmuojuši i izviertiejuši, ir cylvāki, kas ir izsluopuši piec gareigūs tradiceju, ir ari taidi, kurim vīgļuok, drūsuok i ārtuok palikt divanā, jo gareigūs pasuokumus var pasaklauseit ari radejā voi pasavērt televizorā. Beidzamūs godu i nūtykumu laikā cylvāki ari suokuši vaicuot: “Voi proceseja byus, voi gaļdeni juotaisa?” Ak jau cylvākim tys ir svareigi. Itūgod vysūs munys draudzis kopusvātkūs nūtiks proceseja.
Kopusvātku tradicejis kotrā vītā atsaškir. Ir dažaidys lyugšonys, dzīduošonā atsaškir meldeni, temps. Pīrūbežā, mozajuos kūpīnuos, ir saglobuoti vacu vacī dzīduojumi, kuru varbyut ari cytuos vītuos nav. Ir atškireibys, i tei ir boguoteiba.
Dzīduotuoju vaicuojums ir cīši aktuals, jo daudzys dzīduotuojis jau aizguojušys myužeibā voi nav vaira tik spieceigys. Agruok nabeja juoskrīn pa nūvodu i juomeklej kaida dzīduotuoja vītā, kod vīna nūmyra, a niu ir problemys, nav zynuotuoju. Varbyut jaunajim bolsim reizem ir gryuts sasadzīduot ar vacajim bolsim. Tok vyss globojās gribiešonā jaunajim sasadorbuot ar vacajim i ūtraiž. Cytys kautrejās: “Aj, es tok vēļ naasu tik vaca, kab dzīduotu.” Dažim taidi uzskoti, a cytūs pogostūs otkon nav problemu, ir taidys dzīduotuojis, kurys sauc dzīduot pa vysu nūvodu. Ari dzīduošona prosa sovu uperi, vaicuojums, voi myusu dīnuos cylvāki ir gotovi uzupurēt gareigajom lītom, jo puoruok daudz laika i spāka pajam laiceiguos lītys. Tei nav bezcereiba, tei ir realitate, bet cereibys ir, jo cylvāki vēļ nav izmyruši, pīrūbēžā, prūtams, ir švakuok.
Kopusvātkūs daudz kas ir atkareigs nu vadeituoja i dzierdameibys. Ka dzierdameiba ir švaka, tod dalinīki suoc vest sovu bazaru. Ka dzierdameiba loba, tod nasagryb traucēt citim i pošim gribīs klauseitīs dīvakolpuojumu. Vysod byus taidi, kuri gribēs lyugtīs i taidi, kuri pasarunuot, tok ir juonūviertej cytu dorbs. Ka teik organizātys lyugšonys, tod divejis stuņdis var pasaklauseit, a parunuot i pasvinēt varēs piec tam – sātā. Lyugšona ir svareiga, tys nikas, ka lyudzās tik pīcys babenis i prīsters, bet atīmūt i jemūt daleibu dīvakolpuojumā ir juobyut cīnam, jo juosaprūt, ka lyudzās par kotra tyvinīkim. Kūpumā par uzvedeibu dīvakolpuojuma laikā navaru žāluotīs i puormest, cylvāks ir cylvāks.
Sveceišu vokori deļ katuoļu bazneicys nav seneja tradiceja. Padūmu laikā tūs organizēja laiceiguo vara i tī beja tai kai nakristeigī kopusvātki. Lai tī taidi nabyutu, mes īmam iz sveceišu vokorim, skaitom lyugšonys, dzīdam gareiguos dzīsmis, dažys nu tūs ir aizjimtys nu kopusvātku rituala. Ari sveceišu vokorūs kotrai draudzei repertuars ir sovaiduoks. Muna nūstuoja par sveceišu vokorim ir taida – golvonais, lai tī nav poguoniski i pesimistiski svātki, lai tī byutu kristeigais elements, lai tei ir lyugšona par myužeigū dzeivi i augšamceļšonūs. Partū es raugu naatsaceit daleibu sveceišu vokorūs, ka viņ maņ tys fiziski ir īspiejams. Kopusvātki nu sveceišu vokora atsaškir ar tū, ka kopusvātkūs ir Svātuo Mise, proceseja, saļmu dzīduošona. Itī svātki ir svareigi koč voi tik deļtuo, ka rudinī pīdereigī sakūp kopus, nūvuoc zorus, lopys. Par kopu kulturu varātu daudz runuot. Ir ari tai, ka šmukus puškus salīk iz kopusvātkim, a vāluok nūbrauc iz kopu i verīs, ka pyvekli stuov, ir juopadūmoj, voi tys vyspuor ir vajadzeigs. Sveceišu vokors ir teiri motivacejai – sakūpt kopus rudinī.”
Kopusvātku tradiceja turpynojās voi pagaist?
Portals lakuga.lv 2022. goda junī sovu socialūs teiklu platformuos Instagram, Twitter i Facebook veice aptauju, kab nūskaidruotu skaiteituoju attīksmi pret kopusvātkim. Tyka aizdūti četri vaicuojumi. Iz vaicuojumu “Cik bīži tu apmeklej kopusvātkus?” nu 87 respondentu 19 cylvāki kopusvātkus apmeklej bīžuok nakai reizi godā, 28 respondenti iz kopusvātkim īt reizi godā, 22 respondenti kopusvātkus apmeklej reizi puora godūs, cikom 18 kopusvātkus naapmeklej. Nu 65 respondentu iz vaicuojumu “Kod tu sakūp kopus?” 35 atbiļdēja, ka regulari, 22 atbiļdēja, ka pyrma svātku, cikom ostoni respondenti kopus nakūp. Nu 66 respondentu iz vaicuojumu “Kū tev nūzeimej kopusvātku tradiceja?” 26 respondenti atbiļdēja, ka jim kopusvātki ir myrušūs pīmiņa, 18 respondentim kopusvātki ir rodu saīšona, 21 respondents tūs uztver kai tradiceju, kas vīnkuorši juopīkūp, vīnam respondentam kopusvātki nūzeimej kai rodu saīšonu, tai myrušūs pīmini. Iz atvārtū vaicuojumu “Voi i kai 20 godu laikā, pa tevim, ir mainejusīs kopusvātku tradiceja?” sajēmem itaidys atbiļdis:
- “Agruok rodi draudzeiguok sasatika i piec tam beja rodu pasiediešona, niu jaunuo paaudze koč kur skrīn, steidzās, bet kūpejuos rodu pasiediešonys kai agrokajūs laikūs vaira nav. Tradiceja jau piec fakta ir sasaglobuojuse ar apļa guojīni ap kopim. Agruok muoceituojs bez mikrofona runuoja, tagad ar.”
- “Ir mainejusīs, pīsadola dzīduotuoju ansamblis.”
- “Mozuok cylvāku i jautreibys.”
- “Nav mainejusīs.”
- “Īt mozumā.”
- “Palīk mozuok rodu, kuri var atbraukt iz kopusvātkim.”
- “Kopusvātku tradiceja turpynojās – sakūpam kopus, pīmynam myrušūs, īturam Misi, beiguos rodu saīšona.”
- “Myusu kopūs vaira nav staceju, vyss nūteik pi centraluo krysta.”
- “Tradiceja suok pagaist. Vys mozuok cylvāku apmeklej i pīsadola kopu dzeivē.”
Piec veiktuos aptaujis i muoceituoju redzīņu var secynuot, ka kopusvātku tradiceja tyvuokajā laikā napagaiss. Tradiceja mainuos i kotrā kopsātā ir dažaida, tū ītekmej konfesionaluos atškireibys i nūvodu viestureiguo pīdereiba. Kopusvātki napalīk mozuok nūzeimeigi pīdereigajim, tok apmekliejums saryuk, jo cylvāki vaira laika veļtej laiceigajom lītom. Vairums respondentu kopusvātku tradiceju uztver kai myrušūs pīmiņu, par laimi voi nalaimi, nivīns tū nauztver kai balleiti, koč ari vairuokus godus pyrma dzierdāts ari par kopusvātku zaļumballem. Kab kopusvātki napīdzeivuotu krīzi, kas dažvīt Latvejā jau nūteik, pošim pīdereigajim vajag styprynuot apziņu par sovom dzymtys saknem i veļteit laiku sovim rodim itamā saulē i tamā saulē. Kopusvātki ir tī svātki, kurūs sasavīnoj gareiguos i laiceiguos tradicejis.


c: text/html

text:
Gaisma leigoj Latvejā – par īspaidim aizvadeitajūs svātkūs!
„Gaisma līgo Latvijā!” Sauklis, kas sevkuram latvīšam ļaun lepuotīs ar myusu nācejis boguotajom muzykalajom tradicejom i līk saprast, ka pasauļs par myusim zyna. Zyna par myusu originalajim i vīnreizeigajim svātkim, kas izaceļ cytu vaļstu vydā na tikai ar patīsom prīcys emocejom, bet ari ar augstu profesionalū leimini.
Lelais i ilgi gaideits nūtykums – Dzīšmu i deju svātki. Itūvosor tys nūteikti beja vīns nu gaideituokajim nūtykumim lelai daļai Latvejis īdzeivuotuoju. Eipaši jau tim cylvākim, kam kasdīna paīt sātys dorbūs – lūpeni, duorzs, sīna pļovys. Tei ir īspieja kolektivim i tūs dalinīkim sajust kruošņys prīcys emocejis par miļzeigū dorbu, kas teik īguļdeits vairuoku godu garumā.
XXV Vyspuorejī latvīšu dzīšmu i XV deju svātki beja cīši gaideits nūtykums ari maņ –meitinei nu moza Latgolys mīsteņa, kur vīneiguo īspieja ir pošam byut vydā dažaidūs kolektivūs i veiduot daļu kulturys, partū ka cylvāku resursi ir taidi, kaidi jī ir! Leidz ar tū vēļ leluoka prīca, ka latgalīši ir tik sprygoni doncuotuoji i čakli dzīduotuoji , partū ka kolektivi teišom ir plaši puorstuovāti. Eipaša prīca beja nūslāguma guojīnī, kod vysapleik varēja dzierdēt latgalīšu volūdu, dzīsmis. Breineigī tārpi i lauku puču vaiņogi, smaids, par speiti nūguruma pylnajom acim, kurys viestej – beja tuo vārts!!!
Muni svātki suocēs ar kuoru karim 29. junī, kod Latvejis lobuokī kuori sasaceņte dzīduošonā gon Latvīšu Bīdreibys nomā, gon LU aulā. Pošai, kai kuora dzīduotuojai beja pateikami itūreiz sēdēt skateituoju rynduos i dunguot leidza vysom tom dzīsmem, kurys īkļautys svātku repertuarā. Vīneigi – lateņa teišom pacalta cīši augši i komponistu veikums nav puoruok vīnkuorši izpyldoms. Repertuara sagatave na tikai kuoru karu dalinīkim, bet kuorim vyspuor prosa miļzeigu dorbu i pacīteibu. Tymā pat laikā ir vīns pluss, kas atsver vysys vuiceibu gaitā radušuos gruyteibys – beiguos vari stuovēt iz Mežaparka estradis ci veiksmis gadīnī iz kuoru karu skotuvis i dzīduot skaistū i latviskū repertuaru. Skudrenis skrēja na tikai skateituojim i pošim dalinīkim, bet ari komisejai, kū vāluok jī atzyna masu medeju puorstuovim.
Vysu 29. juņa dīu leidz pat vālajai pusnakts stuņdei, kod tyka paziņuoti kuoru karu rezultati, uztraukums dalinīku acīs beja skaidri nūlosoms. I kai to nā – vysi taču beja cīši gatavejušīs, partū ka struoduots beja na tikai pi skatis repertuara, bet ari pi tārpim, kusteibom, dažaidim muzykalim elementim, kas kotru prīkšnasumu padareja tik cīši dažaidu i kruosainu. Latgalīši var lepuotīs, ka taidā nūzeimeigā nūtykumā izskaņ ari muysu nūvoda vuords. Itūreiz tys beja dzieržams sīvīšu kuoru grupys skatē, deļtuo ka tī kai obligatuo beja juoizpylda Ilonys Rupainis dzīsme „Moseņ, zeileit viesti nese”. Interesanti vāruot, kai kuori nu cytim nūvodim dzīduoja latgaliski! Prīkca ari par tim Latgolys kuorim, kas beja izceinejuši īspieju daleibai kuoru karūs – Rēzeknis veiru kuors, Daugavpiļs jauktais kuors i veiru kuors, Aglyunys bazilikys jauktais kuors, Krustpiļs senioru jauktais kuors. Spraiguos ceinis rezultatā gūdalguotuo vīta tyka atvasta ari iz Latgolu – Daugavpiļs centra veiru kuors apbalvuots ar II vītu veiru kuoru grupā.
Doncuotuoji Daugovys stadionā, A.Zagorska foto
Lai ari daleiba itymā pasuokumā saucēs „koru kari”, tūmār par karuošonu tū eisti navarēja nūsaukt. Tys dreižuok beja mīlesteibys aplīcynuojums dzīsmei. Kulturys ministre Žaneta Jaunzeme-Grende pasaceja precizi i kūduleigi: “Ir kari, kurūs Latveja var uzvarēt bez īrūčim. I tī ir kuoru kari.”
Nuokušajā dīnā Mozuo Gilde tyka pīskandynuota ar Latvejis lobuokūs vokalūs ansambļu dzīsmem. Ite latgalīši var cīši lepuotīs – navajag i skateituoju bolsuojuma, lai Latgola sajimtu augstys vītys. Profesionala žurejis komiseja ar II vītu apbolvuoja Rēzeknis vokalū ansambli “Pērles”, (vad. G. Kuzmina). Meitinis uzvarātuojom pīsakuope tikai ar puspunktu. Itymā ceiņā pīsadaleja ari citi Latgolys ansambli.
Tuoļuok muna svātku nedeļa paguoja Daugovys stadionā, kur kotru dīnu nūtyka mieginuojumi dejis leluzvadumam „Tēvu laipas”. Šmukuos pīnēs tyka sapeitys kruošnis dejis, kur sovu prasmi i prīcu paruodeja doncuotuoji nu jaunīšu leidz senioru kolektivim. Maņ ruodīs, ka svātku atslāgys vuords „Līgo” ite tyka paruodeits eipaši spylgtai. Skotuvis nūformiejums beja teišom myrdzūšs, i danču sūli imitātuo špīgeļa atspulgā laistejuos viņ!
Uzvaduma finals atmirdzēja tik spūži, ka dažam lobam skateituojam apžylba acs. Doncuotuoji izmontuoja spīgeleišus, kuri tyka vārsti iz gaismu – dīnā iz sauli, vokorā – iz spūžajim prožektorim. Svātku sauklis attaisnuoja sovu nūsaukumu – gaisma pateišom leiguoja Latvejā.
Ari itūšaļt, kod svātki jau izskaniejušs, emocejis vēļ nabeidz rimtīs. Ir gon prīca, gon nūgurums. Ir lapnums, ka mes, mozuo tauta, varim izdareit ari kū tik lelu i, pats golvonais, – saglobuot vairuokuos paaudzēs i atteisteit.
Doncuotuoji Daugovys stadionā, A.Zagorska foto
Ite reizē gon pasaruoda ari svātku nadaudz nagativuo puse. Muns viertiejums gon kai dalinīkam, gon kai skateituojam izraisa daleitu lapnumu. Nui, myusim ir šmuki tārpi, skaneigys dzīsmis, boguoteigi danču roksti, kūši orkestru aranžiejumi, bet… vysam ir lels bet! Poša asu jauna i deļtuo vēļ vairuok šokiejūs par jaunatnis attīksmi pret itim nācejis svātkim. Mugorā apvylkts tautys tārps, cāluokuo puiša i meitys rūta, bet uzvedeiba taida, ka pazyud sevkura svātku sajiuta. Dīvamžāļ ituos svātku nedelis garumā itaidus skotus daguoja redzēt dīzgon bīži. Ite gon palīk atkluots vaicuojums – kaidi byus myusu dzīšmu i deju svātki piec vairuokim godim, saceisim, 15 ci 20 godim?! Voi pasaule lepuosīs ar Latveju? Voi mes poši varēsim tū dareit? I voi svātki sasaglobuos? Itūšaļt, kod tūp muns roksts i vīdūklis par skaistuokajim latvīšu svātkim, sirds drusku suop. Atrast atbiļdi iz itim vaicuojumim ir sarežgeiti.
Pyrms svātkim redzieju videointereveju ar svātku viersdirigentu Gintu Ceplenieku. Jis, atsokūt iz vaicuojumu par svātku redzīni nuokūtnē, saceja, ka lela nūzeime ir školuotuojam. Tymā, kai svātki atsateisteis i voi tim byus nuokūtne, lela lūma ir cylvākam-pedagogam, kas ir kai pīmārs dalinīkim. Ite es varu pīkrist i vēļ davīnuot, ka lela lūma ir tam, voi mes poši nuokūtnē sovim bārnim vuiceisim latviskuos tradicejis i vierteibys. Voi myusu bārni zynyos, kas ir tautysatārps i ar kaidu atbiļdeibu tys juovalk mugorā.
Naseņ intervejā radejā kūpā ar sovom muzykalajom kolēgem nu Latgolys sprīdem par dzīšmu i deju svātkim, par tū, kas myusus rūsynoj tī vyspuor pīsadaleit. Vysys bejom vīnuos dūmuos – lai byutu svātki, daudz juostruodoj. Ceļs iz itū tautys kūpeibys šaļti ir ilgstūšs. Myusu dīnu pasauļs pīduovoj tik daudz „interesantuoku” nūdarbu – datorspēlis, internets, balleitis. Jaunīšim zyud interese par nūtureiguokom vierteibom, kai muoksla, sports, muzyka. Svātkūs gadejuos runuot ar jaunīšim, kas atzyna, ka pīsadola kaidā kolektīvā tikai deļtam, lai tyktu iz svātkim. „Tys taču byus tuseņš nedelis garumā,” saceja kaida meitine. Maņ, asūt juos vacumā i pīsadolūt svātkūs, beja skumi tū dzierdēt. Ite otkon atsagrīžu pi tuo, ka školuotuojim i saimei ir bārni juovierzej saprast tū, ka, lai byutu kaids rezultats, ir juoīguļdej daudz dorba i leidzekļu, juozīdoj sovs breivais laiks.
Piec itim XXV Dzīšmu i XV Deju svātkim sev varu tikai apstyprynuot – pasauļs cīši strauji mainuos i mes mainomēs tam leidza. Vystik ir lītys, kas lelūs vilcīņūs nadreikstātu maineitīs. Tī ir tautys svātki! Tradicejis, lapnuma i gūda sajiuta par sovys vaļsts rūtu – itim kūpeibys svātkim. Rūsynoju sevkuru īdzeivuotuoju atteisteit i napazaudēt kruošņuokū i originaluokū, kas myusim pīder! Vuiceisim sovim bārnim, škoļnīkim, leidzcylvākim tuos lītys, kas pasauļam ļaus iz myusim vērtīs ar boltu skaudeibu. Doncuosim i dzīduosim, spieliesim instrumentus, pīsadaleisim foklkorys kūpuos i amatirteatrūs. Lai nuokušī svātki Latvejis symtgadē leigoj na tikai Latvejā i aiz tuos rūbežom, bet ari myusu kotra poša sātā, saimē i sirdī!
Roksta autore: Ilze Grēvele, Seiļukolna JDK

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Latgolys viestnīceibā GORS nūtyka Annys Rancānis jubilejai veļteits koncertuzvadums, kas veiduots kai Latgolys dzejneicys personeibu i regiona kulturys sovpateibu atkluojūša pastaiga aba ekskurseja.
Rāzna, Rogovka, Slutiški, Daugovpiļs, Ludza, Kruoslova, Pīdruja, Rēzekne – kotrai nu pīstuošonys vītu ir byutiska lūma Annys dzeivē i Latgolys kūpainā, sevkurai vītai īt leidza emocionals i poetisks viestejums dzejis, prozys i muzykys volūdā.
Uzvadumā pīsadalē Latvejis Radejis kors, aktrise Baiba Broka, etno dzīduotuoja Biruta Ozoliņa. Uzvaduma radūšuo grupa – Sigvards Kļava, Anna Rancāne, Vīsturs Kairišs, Ieva Jurjāne i cyti.
Anna Rancāne par koncertuzvaduma nūsaukumu i koncepceju soka: “Kod mes, radūšuo grupa, dūmuojom, par kū vyspuor ir itys stuosts, Sigvards Kļava i Ilona Rupaine pīduovuoja ideju par ceļuojumu pa Latgolu. Latgolys vītys kai izstuodis gleznys, tu ej nu vīnys gleznys pi ūtrys i verīs. Tod vajadzēja dūmuot kūpeju nūsaukumu tom gleznom. Latgolys obrozi – eisti lobs nav, maņ beja variants, ka tuos varātu byut Latgolys freskys. Vīsturam Kairišam tys patyka vyslobuok, bet jis puorveiduoja jū vīnskaitlī.”


text:
Nautrānu pogosts
Nautrānu pogosts[1] (latvīšu: Nautrānu pagasts) — Rēzeknis nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Atsarūn nūvoda pūstumūs. 1998. godā Nautrānu pogostam daškierts Miglinīku pogosts. Da 1999. godam — Ludzys rajona daļa. Vīna nu vysuzeimeigūs vītu Latgolys kulturviesturē. Nautrānu pogosta centrys — Rogovka.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Arheologiskī atradīni Opiņku piliskolnā i VII—XI gs. Laizānu seņkopūs līcynoj, ka ite dzeivuojuse latgaļu moztautys daļa ar labi izraisteitu kulturu. Nu sovys pusis, Salinīku seņkopu atradīni ruoda, ka pyrma tuo ite dzeivuojuse i suomugru moztauta, kura piečuok sasaliejuse ar atguojiejim latgalim.
XVII—XIX godusymtā nūvoda centrys beja Zaļmuiža, kura nu īsuoku pīdarēja grafim Korfim, a piec tyka par Rozenšildu-Paulinu sovumu. Caur muižu guoja Reigys ceļš, kurs saškeire Latgolu ar Reigu.
XIX godusymtā Zaļmuiža tyka par dzimtinīku buntu centru, i vīns nu golvonūs ceikstātuoju par zemnīku tīseibom beja latgaļu atdzimšonys vadynuotuojs, ailinīks Pīters Miglinīks. Kūpā ar Andryvu Jūrdžu, J. Seili, A. Purmalīti, F. Skesteri, V. Leiku jis radeja vīnreizeigu aktivuma formu ceikstīņam pret dzimtinīku apmīgšonu i cariskuos Krīvejis puorkrīvuošonys politiku.
XIX i XX godusymtu meitovuos Zaļmuižys pogosts turēja pošu leluokū skaiteigūs dzeivuotuoju procentu Latgolā. Nautrānu nūvoda kulturapleicei XIX i XX gs. bejuse cīši svareiga role vysā latgaļu kulturā — ite dzymušys, vuicejušuos i darejušys daudzejis latgaļu atdzimšonu vadynuojušys personeibys.
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Nautrānu pogosts geografiskai izalikaliejs Latgolys augstainis i Lubuona leidzonainis sadurā, Rēzeknis nūvoda pūstumreitūs, pi rūbeža ar Bolvu i Kuorsovys nūvodim, Ičys upis leičūs. Viesturiskais Nautrānu nūvods apjam nazkodejū Nautrānu katuoļu parapeju, kuramā īīt tānejais Nautrānu pogosts i daļa tānejūs Mežvydu i Iļžukolna pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
Nautrānu ci Miglinīku pogostā dzymuši:
- Jūrdžys Andryvs — ailinīks, ļaudyskais dareituojs, latgaļu literaturys raisteibys vadynuotuojs;
- Miglinīks Pīters — ailinīks, ļaudyskais dareituojs, latgaļu atdzimšonys vadynuotuojs;
- Miglinīks Juoņs — pyrmais latgaļu teologejis zineibu doktors;
- Platpīrs Aleksandrys — vīns nu pyrmūs latgaļu tauteibys bazneicnīku;
- Pujats Juoņs — arciveiskups;
- Rancāns Jezups — veiskups i politiks;
- Rancāns Nikodems — bazneicnīks, rakstinīks, vuiceibys plateituojs, vīns nu pošu zeimeiguokūs latgaļu ļaudyskūs dareituoju;
- Sviklis Andrejs — bazneicnīks;
- Sviklis Jezups — bazneicnīks;
- Cybuļskis Juoņs — kulturviesturnīks, publicists.
Dzymuši cytur, Nautrānu apleicīnē vuicejušīs ci darejuši:
- Fraņcs Kemps — publicists, ailinīks, politiks, vīns nu pošu zeimeiguokūs latgaļu ļaudyskūs dareituoju;
- Anna Rancāne — ailineica, publiciste, latgaļu himnys vuordu autore.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latgolys administrativais īdalejums. Latgolys piļsātys, nūvodi, pogosti (2019. goda 27. majā). Vaļsts volūdys centrs. Veireits: 2020. goda 3. janvarī


text:
Kai skaņ dzīsmis “Tuoli dzeivoj” 19. pants?
Vakar Reigā, Rakstnīceibys i muzykys muzejā, nūtyka tradicionaluo „Dzīšmu kladis” sasatikšona, kura itymā reizē tyka veļteita latgalīšu dzīsmem. Dzīsmis vuiceja etnomuzikologe Liene Brence, i ļaužu, kas grybātu īsavuiceit jaunys dzīsmis, beja saguojs daudzi.
.
Vokora gaitā tyka cyluots Zīmeļlatgolys pusis teiciejis Margaritys Šakinys, Rikovys etnografiskuo ansambļa, Rūžupis teiciejis Annys Kažys kai ari Drycanu i Vydsmuižys pusis dzīšmu pyurs. Kai saceja poša Liene, itymā reizē jei gribiejuse sadzīduot taidys dzīsmis, kurys cytur nadzīduosi – vaira „taidys golda dzīsmis – kur golds, tī maize, tī i ari dzeramais, i taidys jau iz skotivis naliksi”.
.
Liene studej Jāzepa Vītola Latvejis Muzykys akademejā Etnomuzikolegejis magistra studeju programmys 1. kursā, tī pat akademejā cytim jaunajim etnomuzykologim vuica vijūlis i garmanis spēli, kai ari ansambļa spieļuošonu. Poša dzīž, komponej i ari spielej vijūli baroka myzykys orkestrī.
.
Lieni iz eisu vaicuojumu-atbiļžu breisneiņu aicynuoja ari LaKuGa:
.
Saceji, ka šudiņ taidys dzīsmis, kurys cytaiž nasaīt sadzīduot. Voi Tev, vaira dzeivojūt Reigā, saīt dzīduot latgaliskuos dzīsmis?
Saīt, bet vaira koncertūs, eipaši godskuortu svātkim veļteitūs voi ari veļteitūs kaidai konkretai lokalai vītai, kab izzynuotu tuos dzīšmu materialu.
.
Tev pošai ir kaida meiluokuo dzīsme latgaliski?
Maņ daudzys ir meilys. Tuos, kas šudiņ tyka dzīduotys, tuos kotra sovā ziņā ir meilys. Pīvadumam, preceibu dzīsme ar vuordim – „Boltu krekleņu apvylku /Malns palyka nosojūt” – vīnkuorši, bet geniali vuordi, voi ari Rikovys jūku dzīsme par večim i tiergu! Tuos pošys ari jau zynomuos dzīsmis – īsaceitu ari cytim dzīduot garūs variantus, kurus iz skotivis nadzīž – pi golda gon var pasēdēt i nūdzīduot vysu.
.
Kai niu ar koncertdarbeibu? Ar saimi, etnomuzykologim?
Pošu reizi ir taids laika breids, kod nikuo konkreta nav, bet nūteik gataveišonuos i taiseišonuos. Vysaidys spieliešonys byus pavasarī, vosorā. Tān vaira tei pedagogiskuo puse – akademejā i cytur, vyslaik ir ari koč kaidys individualys nūdarbeibys, kur vuicu tradicionalū vijūlis spēli. Saīt spieļuot ari baroka muzykys orkestrī. Muzyka vystik palīk muzyka. Baroka spieliešona ir nu 17.-18. gs., seņuoka par tū tradicionalū muzyku, kū mes pazeistam, i tī var vaira variēt ar muzykalū materialu, ir leluoka breiveiba, koč ari materials ir labi juozyna taipat.
.
Dzīduošonys vokorā Liene aicynuoja īsavuiceit tik popularuos dzīsmis „Tuoli dzeivoj” cytus panteņus, kurūs sovulaik nu teiciejis Vydsmuižys golā pīrakstejs Jurjānu Andrejs.
.
Tuoli dzeivoj
.
Tuoli dzeivoj muna meiluo,
Es navaru sasatikt.
.
Jimšu stallī siermu zyrgu,
Juošu meiluos apsavērt
.
Da pusceļa nadajuoju,
Nūsazvīdze kumeleņš
.
Da vuortim(i) nadajuoju,
Iztak meiluo rauduodama
.
Vīnu rūku vuortus viere,
Ūtru slauka asarenis.
.
Naraud gauži muna meiluo,
Es jau tevis napamesšu.
.
Ej iz sātu muna meiluo,
Tais’ maņ vītu guļteņā.
.
Tais’ maņ vītu guļteņā,
Kluoj maņ boltu paladzeņu.
.
Guļstīs, muna leigaveņa,
Iz munom(i) rūceņom.
.
Kod rūcenis nūguliesi,
Tod es tevi mūdynuošu.
.
Celīs, muna leigaveņa,
Jau rūcenis nūgulieji.
.
Ej iz sātu, muns meilais,
Lai palyku vīna poša.
.
Īt iz sātu, tev’ pamastu,
Ka sirsneņa nasuopātu.
.
Garom lūgam paejūt(i)
Radzu sovu leigaveņu
.
Krystu kluotu, palūrātu,
Ka māmeņa naradzātu.
.
Ka māmeņa naradzātu,
Ka ļauteni narunuotu.
.
Ļaudim mēlis nūplukušys
Ap manim(i) runojūt.
.
Treis gadeni sabaruoju
Stallī bāru kumeleņu.
.
Catūrtā gadeņā
Lyku saglus mugurā.
.
Kartenis: Latgalīšu dzīšmu dzīduošonys vokors Rakstnīceibys i muzykys muzejā, Liene Brence, atguojušī, dzīduotuoji. Foto – Edeite Husare.


text:
Projekts “Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu” turpynojās
26.aprelī Drycanu vydsškolā 7. -11.klašu školāni tykuos ar bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” četrim studentim, kuri struodoj pi projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu” . Studenti vuiceja Drycanu jaunīšim latgalīšu rokstu volūdu. Nūtyka gon poša apvuiceiba, gon spēlis i konkursi.
Školānim i školuotojim beja patīsa interese i prīca golvonojūs viļcīņūs īsapazeit ar latgalīšu rokstu volūdys raksteibys principim, drupeit paraudzeit raksteišonu ari pošim.
Kotrs klauseituojs sajieme izdalis materialu i aplīceibu, ka ir jiems daleibu projekta ītvorūs reikuotajā latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibā „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu vīnuvīt!”
Lels paļdis Dagnejai, Evai, Zaigai par interesantū apvuiceibu i konkursim! Lai veiksme i izadūšonuos projekta eistynuošonā!
Tai roksta Drycanu vydsškolys latgalīšu puļceņa “Pyrmī osni” školuotuoja Velta Adijāne. Latgalīšu rokstu volūdys stuņdis dažaiduos Latgolys vītuos projektā Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu” ar Kulturys ministrejis atbolstu turpynojās i jau reitu, 10. majā apvuiceiba nūtiks Rēzeknē – 14:00 Rēzeknis Pūļu vydsškolā i 17:00 bīdreibys “Latgolys Studentu centra” birojā (Atbreivuošonys alejā 115).
Karteņos – latgalīšu rokstu volūdys apvuiceiba Drycanūs.


text:
Volūdys vaicuojums: kai nūvecej vuordi
Autore: Sandra Ūdre, Mg. philol., gruomotys “Aizlauztais spaits” leidzautore
Ar vacim vuordim ir tai – ka mums šudiņ nav aktualys ituos lītys, partū nav vajadzeibys i piec taidu vuordu kai rūcenīks i par varis jūs pi dzeiveibys nanūturiesi. Tok reizem kaidu vuordu kruojuma “peņsionaru”, ka ir gona skaneigs i nūzeimu ziņā ītiļpeigs, varātu izmontuot kaidā nūsaukumā. Tok, pīmāram, nazkod beja avīze “Graidi”, niule daudzūs latgalīšu pasuocīņūs prīcej veiru kors “Graidi“.
Teoretiski ar vacim vuordim vyss cīš vīnkuorši: arhaismi ir taidi vuordi, kurūs izkonkuriejs cyts, parosti jaunuoks, vuords (naaktuala var palikt ari viņ kaida nu nūzeimu), sovutīs historismi apzeimoj lītys i paruodeibys, kas jau pagaisušys nu myusu kasdīnys. Kas ir palaunīks, kreja ci kaukolys? Nu kai, atminiejot? Izaruoda, pyrmais ir pībyuve palovu globuošonai, ūtruo – saimisteibā izmontojama vacys līpys myza, a trešuo līta – pi syksnys dašyuti zvuorguli, kū zyrgim mauce gūdūs. Varbyut viņ kaids nu pošys vacuokuos paaudzis varātu zynuot bez mekliešonys olūtūs ci apsavaicuošonys pi cylvāku. Paškūrstit koč voi A. Rekēnys “Amatniecības leksika dažās Latgales dienvidu izloksnēs un tās sakari ar atbilstošajiem nosaukumiem slāvu valodās” (1975), atkluojumu byus gona daudz i varēsit pasadižuot ar jauna dazynuošonu. Maņ leluokais beja taids, ka graiduoti cymdi i lyndraki ir ‘ar horizontalom streipem’, a streipuoti – ‘ar vertikalom streipem’.
Var par vacom lītom i par tū, kai juos vītejī saukuši, apsapraseit vītejā pogosta ci školys muzejā, varbyut kaidā sātā sasaglobovs kas vacs i dzeivuotuoji vēļ var par tū pastuosteit. Reiz muns tāvs (jis nu Baļtinovys pusis) pyrma godu 30, kuortuodams klieti, izviļcs spryguli, mani pavuiceja: “Itys ir rūcenīks, viņ najauc ar ručnīku – dvīli.” (Paļdis par ituo fakta telefonisku apstyprynuojumu Anitai Ločmelei, juos mama vēļ teišom atguodoj, ka agruok kiule ar rūcenīkim). Tī nikuo napadareisi, mums šudiņ nav aktualys ituos lītys, partū nav vajadzeibys i piec taidu vuordu kai rūcenīks, par varis jūs pi dzeiveibys nanūturiesi. Tok reizem kaidu vuordu kruojuma “peņsionaru”, ka ir gona skaneigs i nūzeimu ziņā ītiļpeigs, varātu izmontuot kaidā nūsaukumā. Tok, pīmāram, nazkod beja avīze “Graidi”, niule daudzūs latgalīšu pasuocīņūs prīcej veiru kors “Graidi”.
Jaunuokuos latgalīšu vuordineicuos nūveciejušajim vuordim ir markiejums. Tai Alekseja Andronova i Lidejis Leikumys “Latgalīšu-latvīšu-krīvu sarunu vuordineicā” (2008) pi nazcik vuordu, kai sevkurs, mārga, dāds, kuņdziešs ʻjaunskungsʼ, palame, mīsts, garcs, svežnis, dalykta kristeņa zeime †. Sovutīs reizē ar myusu dīnu latgalīšu tekstu korpusu taiseitajā lītuvīšu-latvīšu-latgalīšu vuordineicā (2011‒2013) ar markiejumu nūvac. apzeimuoti taidi vuordi kai vierseiba ‘vaļdeiba’, mēle ‘volūda’, vokori ʻrītumiʼ, reiti ʻaustrumiʼ, vaidi ‘kars’, pūstumi ʻzīmeliʼ, farba/kvarba ʻkruosaʼ, svacaine ʻfebruarsʼ, gazeta ʻavīzeʼ, nūceja ‘cereiba’, atguods ʻatmiņaʼ, ratavuošona ʻgluobšonaʼ, rūčeitīs ‘apgolvuot’, budavuot ‘ceļt’, vīreit ʻticētʼ, kuorms ‘āka’. Piec profesoris L. Leikumys, itūs vuordu nūveciejuma pakuope nav vīnaida i jim sevkuram ir sovs lītuojuma konteksts i stilistiskuo izmontuojuma īspiejis. Vaira par latgalīšu leksikys atlaseišonu pīmynātajai tekstu korpusa vuordineicai profesoris rokstā skaitit poši (Via Latgalica V, 2013, 6–30).
Volūdā vacvuordi sasalykuši vīnā kaudzē ar jaunvuordim
Tok, dūmojams, viņ volūdnīku golvuos par itū ir koč kaida skaidreiba. Vairumam latgalīšu rokstu volūdys tekstu praktiku – raksteituojim i pastuoveigajim skaiteituojim – vyss cik puorradzams kai iz nūkūpta teiruma gon nav. Volūdys izjiutā vacvuordi sasalykuši vīnā kaudzē ar jaunvuordim, kai dalinīks, sovinīks, kuļdinīks ʻmobilais telefonsʼ, pasuocīņs, soltaunīks ‘ladaskaps’, pagluobe ʻvuordu kruojumsʼ, zeimyns ‘firmys eipašuo zeime’; ar šauruokā apleicīnē zynomim vuordim, kai lepetnīks ‘tauriņs’, krovolga ‘navajadzeiga līta’, bacjans ‘starks’; ar specifiskim, Latgolai soveigys jūmys, koč voi Ruomys Katuoļu bazneicys, profesionalismim, kai komža ‘bolts, plotom pīdurknem, kvarbatkom apdarynuots gareidznīku i pīkolpuotuoju aptārps’, stola ‘Kristus jiugu simbolizejūša lenta ordinaceju sajāmušūs goreidznīku liturgiskajā tārpā’, sutana ‘gars klerika i goreidznīka kasdīnys tārps’, ministrants ‘prīstera paleigs miša laikā’, zakristians ‘vacuokais ministrants’ i c. Lelai daļai taidi vuordi redzīs vīnaiži pasveši, partū jūs grib paviļkt molā, lai natraucej. Otkon cyti iz jūs fona var stileigi paspeidēt ar sovpateigu vuordu dazynuošonu, puorspeilādami ar jūs īdereibu sevkurā tekstā. Sovutīs “trešuos izlūksnis” kūpiejim otkon sevkurs nu lejislatvīšu atškireigs vuords ruodeisīs kai arhaisms ci revejams barbarisms. I kū tod, kod vysa volūdys sovpateiba nazuoļu komposta skaudzē? A cik daudz jau pagaisynuots!
Gruomotys “Aizlauztais spaits” sovpateigi arhaiskais volūdys sluoņs
Nu kū es te daudz lingvistiski teoretizeju, vaicuojums nu raksteņa aizsaceituoju beja gona konkrets – par gruomotys “Aizlauztais spaits” volūdys sovpateigi arhaiskū sluoni, ci specialai tyka atlaseiti vuordi? Ka praseits apstuosteit par teksta radeišonys virtivi, tuoļuok leidzeibuos par maizis meikli. Ite nasataisnuošu par izcaptuo formu, gorūzys bīzumu i ingridientu attīceibom, viļuodamim kukulī, gona i nagludumu gadejīs, pa kaidai naizmeiceitai kamai. Ījaucūt meikli, bez specialūs pacenis mīļu gon iztykts, viņ ar dabeigū īraugu. A tuo, kai zynoms, tamā pat šaļtī dabuot navar, raudzeišonu suoc ar sauvi rudzu myltu i syltu iudini, vys piec laiceņa daberūt i dalejūt, cikom jiuti, ka var stuotīs pi pyrmuos meiklis, atstuojūt piceņu i cytai maizis cepšonys reizei.
Partū īraugs jau labi paseņ sagataveits. Tei pyrmuo myltu sauve suocēs ar bierneibā nu babys i juos sābru draudziņu dzierdātū siermū stuņdi, šeļmu, grebini, skustu, ar mani nivīns latgaliski narunova (padūmu laiks i cyti aizsprīdumi!). Tī vuordi, kū školā navarēja dzierdēt, ruodejuos tik interesanti i palyka atmiņā. Tai i sasalaseja pyrmuo myltu sauve, syltū (bez meilesteibys navar!) iudini kluot dalīt, kab suoc ryugt, pamudynova kursabīdris Oskars Seiksts. Vīnkuorši gribējuos tim cylvākim, ar kū runovu latgaliski, syuteit apsveikumus latgaliski, sasaraksteit tai, kab raksteitī teksti naatsaškiertu nu mutyski runuotuo. Myltus īraugam kluotyn beru vysu laiku, dazynuodama vuordus nu vysaidu vacuoku i jaunuoku olūtu, ari dziļuok izprazdama gramatikys sistemu.
Tai pa tū meikli pleckovūs i pleckovūs, cikom dastateja pi nūpītnys “maizis cepšonys” – “Latgolys lingvoteritorialuos vuordineicys” puorlykuma latgaliski (jau tūreiz kūpā ar Ivaru Magazeini (Juoni Ryučānu)). Pyrmuo pīredze guoja gryuši – nabeja laika garai sprīsšonai i paraugu pīmāram, tok nav lobuoka školuotuoja par situaceju, kod dreizai juodora i vyss. Tod vēļ latgaliski raksteitys zynuotniskuos i žurnala “A12” publikacejis. “Aizlauztajam spaitam” īraugs pajimts nu vysa īprīškejuo, eipaši pīgrīžūt viereibu vuordim, kas sastūpami Fraņča Kempa i Konstaņcis Daugulis tekstūs, kai dzeisna, spaits, sevkurs, zīmineica.
Gryuši skaiteit? Atlaidit, bez gorūzys skrapsteiguma nav eistuos garšys i eistuo maizis capuma smuorda.


text:
Jaunīšu lobūs stuostu konkursa nūlykums
Bārnu i jaunīšu stuostu
konkursa nūlykums
Kab sekmeitu bārnu i jaunīšu interesi par myusu dīnu Latvejā nūtīkūšajim socialajim, ekonomiskajim i politiskajim procesim i mudynuotu jūs kai nuokūtnis sabīdreibys daļu izsaceit sovu redziejumu par šudiņdīnys pasauli i juo puormainem, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynoj bārnu i jaunīšu stuostu ar laimeigom beigom konkursu.
Teik gaideiti stuosti, kurūs teik izsaceits bārnu i jaunīšu redziejums par myusu laika Latveju, kasdīnys dzeivis nūvāruojumi, sovs vīdūklis i pozitivys izejis mekliejumi – dzeivē voi fantazejā, pa smīklam voi nūpītnai.
Konkursā var pīsadaleit školāni i studenti, bārni i jaunīši da 25 godu vacuma.
Stuosti īsnīdzami latvīšu literarajā volūdā voi latgalīšu rokstu volūdā.
Rodūšūs dorbu konkursa aizdavums
Veicynuot jaunīšū interesi par myusu dīnu Latvejā nūtīkūšajim procesim i rakstureiguokajom myusu laika paruodeibom i sekmēt jūs leidzdaleibu, viertejūt ituos paruodeibys i snīdzūt rysynuojumu, kai pasauli i dzeivi iz prīšku padareit lobuoku.
Rūsynuot jaunīšu interesi par Latgolu i latgalīšu rokstu volūdu, tai sekmejūt sabīdreibys toleranci.
Dūt jaunajim autorim īspieju publicēt sovu stuostu i runuot ar sovim vīnaudžim i lelajim.
Konkursa temats
Jaunīši teik aicynuoti raksteit stuostus par myusu dīnom ar laimeigom beigom.
Konkursa parāds
Konkursā var pīsadaleit jaunīši: pamatškoļnīki (7.-9. klase), vydsškoļnīki, studenti vacumā da 25 godu.
Dorbus var īsnīgt latvīšu literarajā volūdā voi latgalīšu rokstu volūdā (gruomota tiks izdūta latgaliski, deļtuo vajadzeibys gadīnī organizatoru izalaseitī stuosti tiks tulkuoti).
Stuosti īsnīdzami puorskaitamā rūkrokstā voi datorrokstā (atstarpe 1,5 i burtu izmārs 12).
Stuosta garums: leidz 1000 vuordu voi apmāram 2 plp.
Viertiešonys parāds
Konkursam īsnīgtūs dorbus viertej bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” vaļde i juos pīaicynuotuos personys.
Konkursa dorbi teik vārtāti atseviški 3 grupuos: pamatškoļnīki, vydsškoļnīki i studenti.
Plagiati i tematam naatbylstūši dorbi nateik vārtāti. Dorbūs paustais vīdūklis var nasakrist ar konkursa reikuotuoju vīdūkli. Dorbi nateik syuteiti atpakaļ autorim. Autortīseibys pīdar rodūšūs dorbu autorim, a konkursa reikuotuojim pīdar tīseibys publicēt konkursa dorbus pylnā voi saeisynuotā versejā.
Dorbu īsyuteišona
Rodūšūs dorbus syuteit bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Reigys birojam Antonejis īlā 8-3/6, Reiga, LV – 1010, ar nūruodi „Rodūšūs dorbu konkursam” da 2009. goda 21. decembra (posta zeimūgs, syutūt pa postu) voi iz e-postu: lgsc i inbox.lv.
Lyudzam nūruodeit: vuordu, uzvuordu, vacumu, vuiceibu īstuodi, e-postu i kontakteleponu.
Rezultati i apbolvuošona
Lobuokī stuosti tiks publiceiti stuostu izlasē i portalā www.lakuga.lv
Rezultatu paziņuošona 2010. goda janvarī, apbolvuošona 2010. goda martā gruomotys prezentacejis laikā.


text:
Myužeigais uorpusnīks. Latgalīšu izceļsmis suomu kinorežisoram Teuvo Tulio – 110
Roksta autore: Laura Melne, portals lakuga.lv
“Tevo Tulo…” Ar itaidu burtuošonu, raugūt puorskaiteit uzrokstu iz pīminis akmiņa Iļžukolna pogosta Škerbinīkūs, īsasuoc publiski daīmamais režisoris Kristīnis Želvis dokumentaluos kinys “Fedja” (2012) treilers. Vīns nu kinys vodūšūs motivu ir fakts, ka slovonuo Suomejis kino režisora Teuvo Tulio dzymtajā cīmā, kur itys akmiņs pastateits, nivīns ni eisti zyna, kas ir tys Tulio, ni ir redziejs koč vīnu juo kinu. Kai soka kaida godūs jauna vītejuo sīvīte: “Varēja myus informēt.” Nu ituos kinys pyrmizruodis i Tulio symtgadis, kas tyka atzeimuota ar pasuokumim Reigā, Rēzeknē i ari Iļžukolna i Nautrānu pusē, ir paguojs desmit godu. Voi tei informiešona ir kū mainejuse? Dūmoju, ka nā. Voi tai beja koč kas juomaina? Iz itū vaicuojumu nav tik vīnkuorši atbiļdēt.
Viests, ka Latgolā dzims i bierneibu pavadejs īvārojamais suomu kinorežisors Teuvo Tulio (1912–2000), publiski skaļuok izskanēja tik 21. godu symta suokumā, pasasokūt juo bruolāna Boleslava Turlaja saimis lelajam īguļdejumam sova piec Latvejis naatkareibys atjaunuošonys nu jauna atrostuo radinīka vuorda ceļšonai gaismā. Ari es Teuvo Tulio vuordu pyrmūreiz izdzierdieju pyrma godu divdesmit, vēļ suokumškolys vacumā, tik pavysam cytaiž. Muna mama jau apmāram 30 godu aizaraun ar rodurokstu pietnīceibu. Kod jai laikam ruodejuos, ka ari maņ jau gona daudz pruota, kab itam pīvārstu, jei maņ izruodeja sovus salaseitūs materialus. Tūs vydā beja ari biologejis profesoris Helenys Maurinis viestule, kurā jei roksta par myus vīnojūšū nu Nautrānu pogosta Desetnīku cīma guojušū Kryšānu dzymtu. Tī jei pastuosta ari, ka myusu radinīks Teodors Tugajs ir Suomejā slovons kinorežisors Teuvo Tulio. Radnīceiba vys taida tuola i jau dreižuok simboliska – muna vactāva babys i Tulio babys tāvi bejuši bruoli. Teuvo Tulio – itys vuordu salykums, saprūtams, tūlaik mums nikuo daudz naizsaceja, tok maņ vysod ruodejīs koč kas tuols i vylynūšs. Pa vydu beja radzāta dokumentaluo kina “Fedja”, skaiteita gruomota par jū, tok sajiuta, ka beidzūt ar Tulio sasatyku, nūtyka tik itūpavasar – kod pyrmūreiz nūsavieru kaidu juo kinu – kinolektorejā “Tas, ko tu nedrīksti nezināt” ruodeja “Mīlesteibys krystu” (1946). I nav breinums, ka taišni Tulio dorbi par jū pasoka vysvaira, partū ka lelu daļu myuža jis vadeja cīši nūslāgtu dzeivi, bet publiski zynomī fakti ir pylni juo poša snāgtim eisti vaira nikur napuorbaudamim faktim, varbyut pat legendom.
Fakti par Tulio bierneibu i izceļsmi, kū var atrast vysur, kur tik par jū kas raksteits, pamatā teik jimti nu cīši plašys juo intervejis suomu žurnalam “Jaana” 1974. godā. Tī jis stuosta, ka pīdzims viļcīnī nu Reigys iz Pīterburgu, juo tāvs bejs turku izceļsmis, vactāvs nu muotis pusis, lai ari latgalīts, bejs musuļmaņs i vēļ cytus faktus, kurūs puorbaudeit nav izadevs nivīnam nu Tulio dzeivis voi daiļradis pietnīku. Tok skaidrys, ka Teodors Tugajs bierneibu ir pavadejs tuo laika Makašānu, niu Iļžukolna pogosta Škerbinīkūs, kur dzeivuoja juo vacvacuoki – Īva i Ontons Garšyni. Juo muote Helena dzeivuoja Pīterburgā, iz Škerbinīkim brauce tik gostūs, i mozais Teodors par muoti i tāvu saucs Īvu i Ontonu. Desmit godu vacumā Teodors kūpā ar muoti puorsacēle iz Suomeju, kur dzeivuoja Helenys jaunais, piec skaita trešais dzeivisbīdrys. Pietnīkim nav izadevs atrast ari vaira informacejis par Helenys balerinys karjeru – cikom dāls dzeivuoja Latgolā, jei asūt struoduojuse baletā Pīterburgā. Par tū pats Tulio izasacejs dīzgon ironiski: “Muotei napatyka dzeive laukūs, i jei mani atstuoja vacvacuoku apryupē, bet poša puorsacēle iz Pīterburgu i izatāluoja, ka ir balerina. Tok nikaida Plisecka nu juos nasaguoja, vysa doncuošona apsarūbežuoja ar tū, ka muote cyluoja kuojis trešajā ryndā septeituo nu kairuos pusis.” Lauku dzeive nav patykuse ari Helenys bruoļam Dominikam, partū vactāvs ceriejs, ka par juo saimisteibys maņtinīku paliks taišni Teodors. Muotis bruoļs Dominiks, piec Tulio saceituo, Reigā tics par veiksmeigu tierguotuoju i bejs preciejīs sešys reizis. Voi tai eistyn bejs, mes otkon nazynam. Periodika.lv var atrast informaceju par vīnys Dominika Garšina lauleibys škieršonu, tok Tulio roksta, ka itamā ziņā paleidziejs fakts, ka babys Īvys rodūs bejs kaids katuoļu veiskups, kas paleidziejs tikt pi lauleibu škieršonys kai Helenai, tai Dominikam. Tī varātu byut ari kaids patīseibys gryuds, partū ka Īvys muoseicys znūts beja veiskupa Jezupa Rancāna bruoļs Vinca.
Dzeivojūt Suomejā, Teodors, kurs tūlaik vēļ nabeja pījiems vuordu Teuvo Tulio, agri suoce aizaraut ar kino. Vysupyrma kai akters sova pusaudžu godu drauga Valentina Vāla kinuos “Malnuos acs” (1929), “Čyguons valdzynuotuojs” (1929), “Iz plotuo ceļa” (1931), “Zylais susātivs” (1933). Tūlaik jis tyka saukts par suomu Valentino, vizuali saleidzynojūt jū ar tuo laika slovonū akteri Rudolfu Valentino. Lels beja muns puorsteigums pyrma puors godu laikroksta “Latgolas Vōrds” 1930. goda 19. septembra numerī atrūnūt rokstu “Latgalīts – kino zvaigzne”, kur viesteits, ka kina ar Teodora Tugaja daleibu teik izruodeita ari Rēzeknē. Juoatguodynoj, ka jam tod beja tik 18 godu…Skaidrs, ka informaceju itam rokstam, kai īrosts tymūs laikūs, īsyutejs kaids vītejais cylvāks, vysdreižuok, kaids, kurs labi paziņs itū saimi.
Kai kinorežisors Tulio aktivi dorbuojuos nu 30. godu vyds da 70. godu, gondreiž vysys juo kinys beja melodramys. Sakari Toiviainens rokstu kruojumā “Fedja. Teodors Tulio” roksta, ka Tulio daiļradis nūzeimeiguokais pūsmys datejams ar laika pūsmu nu 1936. da 1956. goda, kū skaita ari par suomu kino zalta laikmatu. Nūzeimeiguokuo juo leidzgaitneica beja aktrise Regina Linnanheimo, kas beja ari vairuoku Tulio kinu scenareja leidzautore i tyva juo draudzine jau nu školys godu. Vēļ vīns nūzeimeigs cylvāks juo režisora karjerys pyrmsuokumūs beja Juoņs Čivčis, kurs jam paleidzēja kai kinu izpylddirektors. Zynoms, ka jis beja Suomejā dzeivojūšs latvīts, tok pastuov lela īspieja, ka ari latgalīts. Dīvamžāļ vaira par jū nikas daudz nav zynoms.
Tulio pyrmuos kinys “Ceiņa par Heikilis sātu” (1936), “Silja. Jauneibā aizmygušuo” (1937) i “Kārdynuojums” (1938) praktiski nav sasaglobuojušys, partū ka sadaga guņsgrākā. Nu vāluokūs kinu vyslobuok zynomuos ir “Dzīsme par guņssuortū puči” (1939), “Viktors i Klāra” (1939), “Taida, kaidu tu mani gribieji” (1944), “Mīlesteibys krysts” (1946) i cytys. Tulio sovuos kinuos daudz pīsavērse sīvītis seksualitatei, krisšonai grākā, tikšonai izmontuotom nu veirīšu pusis, kas beidzās tragiski. Juo pādejuo kina “Sensuela” (1973) tyka skaiteita par puoruok atkluotu, izruodeita tik nūmaļuos kinoteatrūs. Itū naveiksmi Teuvo Tulio naspēja puordzeivuot i pamete kino nūzari iz vysim laikim. Par Tulio Suomejā otkon suoce atguoduot 80. godūs, kod jis palyka interesants jaunajai kino pietnīku i režisoru paaudzei. Eipaši augstu jū viertej pasauļslovonais suomu kinorežisors Aki Kaurismeki, kurs sacejs, ka Teuvo Tulio ir vysīvāruojamuokais melodramys režisors kino viesturē, i tū jis dūmojūt pasauļa, na tik Suomejis mārūgā. Naseņ izguojs ari pyrmais pietejums gruomotys formatā par Tulio angļu volūdā “ReFocus: The Films of Teuvo Tulio. An Excessive Outsider”.
Tulio sacejs, ka jam dzymtys saknis nasaruoda svareigys – tom naasūt nikaidys nūzeimis juo kino karjerā. Ruodīs, ka jis vysod i vysur ir bejs uorpusnīks – cyttautīts Suomejā, voldūšajā straumē naītylpstūšs režisors kino pasaulī. Piec aizīšonys nu kino – cīši nūslāgts cylvāks, kurs sasazynuoja tik ar puors tyvuokajim draugim. Nasaprostuo muokslinīka tipaža teirradnis, kai Tulio raksturuojuse režisore Kristīne Želve. Ari tys, na tik kinys, jam Suomejā dūd legendys auru. Tok pietnīki valk paralelis juo dzeivis pīredzē i darbeibā kino – juo kinuos bīži darbeiba nūteik laukūs, kas varātu byut saisteits ar bierneibys atmiņom par vactāva sātu, cyti ari meklej melodramu izvielis saknis juo dzymtys pīredzē. Pats jis sacejs, ka “beju izaudzs pi vacvacuoku laukūs, Latvejā, i vyss maņ beja zynoms – spieceigi cylvāku tipaži, trokuleigi izbraucīni ar zyrgu, dzeive lauku sātā. Īspiejams, piļsietnīks nasaprūt, cik lela nūzeime ir eipašumam laukūs, bet maņ tys beja skaidrys”. Tulio kinys beja suomim natipiski kaisleigys, erotiskys. Kristīne Želve publiskajā lekcejā pyrma “Mīlesteibys krysta” stuosteja, ka kaids suomu pietnīks voi režisors jai sacejs, ka piec tam, kod izzynuojs, ka Tulio bejs latvīts, jam par tū juo temperamentu vairs nav bejs vaicuojumu. Kristīne pasasmēja, varbyut tys dreižuok par tū, ka jis beja latgalīts… Tok myusu sarakstē ituo roksta veiduošonys gaitā jei cīši pastreipuoja, ka Tulio nūteikti ir suomu režisors ar latvysku/latgalisku izceļsmi, ar latvīšu kino jam nav i navar byut nikaidu kūpeigu īzeimu.
Maņ ruodīs, ka uorpusnīks Teuvo Tulio niu ir ari Latvejā, Latgolā, Škerbinīkūs. It kai myusejais, tok nazkai ni da gola. Dokumentaluo kina “Fedja” paruoda cylvāku naizpratni par pīminis akmini, kurs pieški pasaruodejs i niu stuov tīpat preteimā krystam, kur majā juoīt Dīva lyugtu. Kas tys par režisoru, nu kurīnis, varbyut jis ir izdūmuots, nav tok te taida bejs? Tymā pošā laikā Kristīne Želve stuosta, ka iz Škerbinīkim gondreiž kai svātceļuojumā turpynoj braukt dažaidu jūmu pietnīki nu Suomejis, kuri interesejās kai par Tulio daiļradi, tai par jū pošu. Pīmāram, jei sovulaik tī najauši satykuse kaidu suomu psihologi, kura pietejūt Tulio attīceibys ar juo muoti. Tok varbyut Teuvo Tulio personeibai eistyn tai pīstuov – byut nu vysa uorpus? Jam ari naasūt patics, ka žurnalisti kū vaicoj par personeigū – tod jis suocs stuosteit legendys voi izalics, ka nav dzierdiejs vaicuojumu i suocs stuosteit koč kū par kino. Varbyut tys juorespektej ari niu? Bet tī, kas gryb par jū kū izzynuot, eistyn lai verās kinys. Taida vareiba byus jau 16. juļa vālā vokorā Iļžukolna pogosta Gailumu azara pludmalē, kur ruodeis kai dokumentalū kinu “Fedja”, tai juo poša dorbu “Dzīsme par guņssuortū puči”.


text:
Energetiski stypruokī latgalīšu pļovu augi
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Vosorys saulgrīži, saukti ari par Zuoļu ci Zīdu dīnu, ir dobys pylnbrīda laiks. Itamā šaļtī laseituos zuoleitis ir vysenergetiskuokuos, i na vysys dereigys čajam, var pakuort būrteitē tikai smuordam, var – saiknei ar seņču dobā dazynuotū gudreibu. Jī miera i cytu pandemeju laikā varēja pasaļaut viņ iz zuoleišu uorstnīcyskū spāku, a pļova beja vīta, kur magiskī rytuali nūteik poši nu seve. Itūgod saulgrīžu moments 21. junī 00.44 stuņdēs.
Veipatka/veibūtne/ viejputs (Artemisia vulgaris)
Latvejā konstatātys 11 veipatku sugys, ite pīraksteitais vairuok atsatīks iz parostū veibūtni. Augu storp cytim īvāruojuši jau senejūs laikūs, jū pīmiņ tautysdzīsmēs i kai parostu nazuoli: “Dzāruojam(i) mīži auga/ Par vysom(i) veibūtnem,” i kai izteiktu sīvīšu augu: “Deveņ’ gadeņ’ es audzieju/ Veibūtnēs leigaveņu,/ Dasmytā gadeņā/ Māmeņai paruodeju.”
Kai uorstnīceibys augu veipatku pīzeist par nūdereigu pi gondreiž vysom slimeibom – eipaši jei paleidz samazynuot drudzi, īkaisumu, suopis, palelynuot apetiti, mozynuot stresu, nūregulēt menstrualūs trauciejumus (jei kolpoj kai lobuokais sīvīšu hormonus leidzsvorojūšais augs). A. Slišānis 100 deču projektā taišni veipatku dečs ir pyrmais i daudzuos intervejuos audieja itū augu nūsaukuse par “eistū rogonu zuoli”. Ir ticiejumi, kas īsoka veipatku īpeit jūstā, kab palelynuot sovu īškejū spāku.
Agruok ticēja, ka ar veipatku var izdzeit ļaunūs gorus, P. Zariņš sovuos atmiņuos “Cylvāks, kai dobas izmontōtōjs un pōrveidōtōjs” roksta: “Veibūtne ar sovu pateikami aromatiskū smōrdu, beja īcīneita, kuru iznycynōja tikai tur, kur tei nūmōce cytus, kultivejamūs augus. Veibūtnes, jūs lobōs smaržas dēļ, nūgrīžūt zaļōšonas auguma piļneibā, sēja puškūs un kōre pajumtes telpōs, kas ari nūveitušas izplateja īpatneju, pateikamu smaržu. Kaļteitu veibūtņu, mātru un vēļ klōt dažu tamleidzeigu “zōļu” kūpejū slūteņu, pārkyuņa nagaisa laikā aizdadzynojūt, kyupynōja ustobu un nameņu, aizdzanūt ar tū nalobūs gorus, kurus vojōja pārkyuņs. Taidam kyupynōjuma puškeņam pīvīnōja sausōs paegles zareņu, kas Pyupolsvātdīnē beja īgyvis sovu svātumu bazneicā. Svareiga lūma veibūtnei beja vēļ nasenejūs laikūs, kai ōrstnīceibas augam. Škītami reumatizma slymī, storp cytom zōlem, lyka klōt ari veibūtni, korstu vannu sagatavojūt. Un bez tam vēļ slymom jaunteļu pīna gūvim deve veibūtņu un mātru, voi kaidu cytu augu pīmaisejuma “teju”. Vysu šū atstōstu kai ocu līcinīks nu sovom agrōs bērneibas dīnu atmiņom, kū redzēju sovā un kaimiņu sētōs.” (“Dzeive”, 1972, nr. 115)
Augu pazinieja M. Latkovska atguodynoj par “veipatku kai vīnu nu miera puču trejūtnis: “Mozuo jaunkuņdzeite pīstuojuse ceļa molā i vysa ir puorjimta ar veibūtņu pieteišonu. Jei cīteigi piersteņūs vuoļoj auga pupureišus i nakust ni nu vītys, izaver kai saauguse ar veibūtni. Varbyut bārns sovā zamapziņā apjauš, ka itei ir cīši vierteiga dobys zuoleite, kurai pīaugušī na reši aizskrīn garum, nuoss aizrīzuši…
Tymūs tuolejūs i senejūs laikūs, kod Latvejis teritorejā beja izapliets i trokuoja miers, nasdams paceli cylvāku dzeiveibys, veibūtne asūte kolpuojuse cylvākim i bejuse vīns nu tūs nadaudzūs augu, kuri savaidiejušajim ļaudim paleidzēja jūs cīsšonuos. Vēļ itamā sakareibā ir juonūsauc ari peliejums (vērmele) i žyužaineite (pelaškis). Taida sovpateiga treju teiruma augu, miera zuoleišu, savīneiba…” (“Unuceite”, 2018, 61)
Viņ navajaga itūs augus lītuot sīvītem iz gryutom kuojom – par spieceigu ituos pučis…
Žyužārne/ žyužuons/ žyužaine (Achillea millefolium)
Kai skaitoms latvīšu volūdneicys I. Ēdelmanis pietejumūs, itam augam Latvejis izlūksnēs ir cīš daudz atškireigu nūsaukumu: aitu ašķi, aitu dziras, aitu zāles, asinsdziras, dzelzs zāle, ežas puķe, eža zāle, ežu puķe, govju ķimenes, lauku pipari, mēra puķe, mēra zāle, tītarene, tītaru zāles, zaldātu zāles, žūžārnes. Kūrzemē, apleicīnē tyvuok jiurai, lītuojuši žyužārņu sāklys i zīdus leidzeiguos garšys deļ pyparu vītā pi zyvu i galis iedīnim, partū tī itū augu sauc par laukpipariem, laukpipariņiem.
Sovutīs vairuokuos Vydzemis, Latgolys i Augšzemis izlūksnēs augu sauc par ašņa zuoli, ašņadzyru. Tys partū, ka itys augs labi aptur asiņuošonu i veicynoj ciertumu sadzeišonu, lītuots uoreji i īškeigi. Karaveiri, dūdamīs karā, jēme leidza kuldā izkaļteitys žyužārnis, lai varātu apkaiseit ciertumu. Ni drupeitis nasimpatizejūt nacistu propagandai, juopīzeist, ka 1942. gods 6. augusta (nr. 179) vuocu okupacejis laika avīzē “Tēvija” publicātuos kartenis “Pelašķu lasītāja” poetiskais viestejums pasaceļ viers nacistu propagandys. Nav precizāts, kur foto uzjimts, tok taida varātu izavērt ari latgalīšu babeņa, kas losa žyužārnis sovys saimis karaveirim nažieleigajā frontē i vīnuolga, kuramā pusē.
Žyužārņu biologiski aktivuos vīlys rūsynoj apetiti i gremuošonys sulu sekreceju, pazamynoj temperaturu i arterialū ašņaspīdīni, jom ir pretīkaisuma, baktericida, antialergiska īdarbeiba, juos dar pi vysaidu uodys slimeibu i būjuojumu – furunkulozis, gryuši dzeistūšu ciertumu, trofiskūs čyulu, mutis dūbuma gļūtuodys īkaisuma, ari sejis uodys kūpšonai. Uoreigi uzliejumu lītoj apmozguojumim, peļdem, kompresem.
Latvīšu literaruos volūdys variantus “pelašķi” skaidroj ar “peļu astem”, sovutīs latgaliskūs auga nūsaukumus ar žyuž- saknē dzejnīks O. Seiksts skaidroj ar vieja žyužuošonu smolkajuos zīdu čuzeitēs, viņ mes vaira nauztverūts tik smolku lītu. (“A12”, 2019, nr. 4 43) A. Slišānis žyužārņu dečs i stuosts ir senuotnis nūskaņuos, viņ pīraksteits na latgaliski: “Pelašķu ziedu čemuri smagi līgojas vējā, stāstot par seniem laikiem – par dziesmām pie ugunskuriem, par māla podiem, par savvaļas zirgu bariem, par ozolu birzīm…/ Ar lielu, lielu pelašķu klēpi brienu mājās aust senatnes stāstu, tik skaisti rūgti smaržīgu.”
Pelieji/ peliejumi/ vērmele (Artemisia absinthium)
Eiropys puortikys ryupnīceibā pelieji ir garšvīla alkoholam – veinim i likerim, a daudzim latgalīšim bierneibys atmiņuos ir epizode, kai jim pi naiesšonys mama ci baba ceņšās īstupēt lizeiku ryugti ryugtuo pelieju čaja. Uorstnīceibā peliejus izmantoj muogys, žuļts i aizkuņģa dzīdzera sekrecejis stimuliešonai, pi caurejis, vādara suopem, akmiņu vainis, kai vīglu pretsuopu i mīga leidzekli, ari ciermu izdzeišonai. Augs ir iņdeigs, leluos devuos var apsatrucynuot.
Tok latgalīši pelieju stypruma nav beidušīs, tū atrūnam laikroksta “Latgolas Bolss” publicātajuos laseituoju viestulēs par atmiņom nu dzeivis Latgolā: “Muns tāvs orstējōs tikai ar augu tējom. Sasasaaļdeišonas gadejumā, voi kod jys jutōs vyspōregi navaseleigi, jys lyka trumulī vasalu “slūtu” izkaļteitu pelējumu – vērmeļu, aplēja ar 6–7 glōzem yudiņa un vōrēja tik ilgi, cikom trumulī palyka napylnas trejs glōzes škidruma, kuru izdzēre un gōja gultā. Utrā reitā jys jau beja piļneigi vasals. Tāvs ōrstnīceibas stōdus saplyuce kotru zynomā laikā, pakōre klēts pajumtē, bet na saulē un izkaļtēja.” (“Mes sasarokstom”, 1970, nr. 794)
Pelieji nadar lūpu skuobbareibai, par tū pyrmī puorsalīcynuojuši Sibira latgalīši: “Taidas nazōles kai osōs nōtras, peļu zērni, nasmōrdeigōs teirumu, pļovu un kryumu peipines, teirumu mogonas un t. t. ir lobas skōbēšonai un lūps apād jūs ap 15 kil. sutkōs. (..) Vērmeles, pelējumi (palyņ) pavysam nav dereigas silosēšonai. Nu jom skōbātō barūkle najauki smird, satur daļu spirta, pīns palīk ryugts.” (“Taisneiba”, 1935, nr. 72)
Pelieji nav īsavīsuši ari ols bryuviešonā, nav nikuo lobuoka par apeinim. Vydslaiku Eiropā skaiteja, ka poguonu tauteņu olam leidzeigī dzierīni ir duļčaini i paskuobi (ols nabeja nūryudzs), partū garšai i reizē uorstnīcyskam efektam mieginuoja likt kluot ryugtus augus, kai peliejus, vaivierņus, sovvalis apeiņus, kūka myzys, muskatu, lauru, krystnaglenis, salveju, lavandu. Itei mūde tyka atvasta ari iz Balteju, tai dareja muižu i klūsteru bryužūs. Viesturneica L. Dumpe pietejumā “Alus tradīcijas Latvijā” (2001) atkluojuse, ka 16. godu symta olūtūs par pelieju olu roksta kai veseleigu tukšā dūšā tim, kam ir dzaltonuo slimeiba, taids ols attaisa vaļā oknu i līsys aizsieriejumus. Ar pelieju i apiņu nūvuorejumu tūlaik uorstēja ari ašņasārgu i caureju. Kod latgalīši gribēja olu ar styprom golvyssuopem i vemšonu, dalyka šņaucamū tabaku.
Duobuls/ duobuleņš/ klevers (Trifolium)
Tautysdzīsmēs pīmynātais duobuls ir lobuokuos ganeibys: “Nūsazvīdze kumeleņš,/ Ka palaižu dobulā” voi “Gonu gūvs duobulā,/ Na tuos maņ pīdarēja”. Dobys pietnīks Dr. emeritus E. Vimba boltū duobulu pīzeist par latvīšu nacionalū augu. (“Dabas un vēstures kalendārs 1983. gadam”, 1982, 151–152) Duobula lopys izplateitys Latvejis nūvodu i pogostu gierbūņūs, atrūnamys Latgolys heraldikā: Kuorsovys piļsātys ģierbūņa (apstyprynuots 1938) laukuma vydā stuoviņ attāluotys četrys zalis duobula lopys sadola vairūgu div vīnaiduos daļuos; Preiļu nūvoda gierbūnī (2012) aiz malnuo kraukļa kraisajā pusē zaļa četrulopu duobula lopa simbolizej nūvoda četrys lauku teritorejis; īprīškejā Vuorkovys nūvoda gierbūnī vīns nu elementu beja ari treis lopu duobuls. Itys gierbūņs kūpumā tyka pīzeits par naunikalu, ari duobula simbols tyka kritizāts par asociativi nūvacuojušu.
Duobulam ir ari koč kaida mistiska energetika, itamā tautysdzīsmē duobulam ir papardis nūzeime: “Juoneišam sīv’ izgaisa/ Juoņa dīnys vokorā;/ Ap Petrini atsaroda/ Boltajā duobulā.” 1891. gods S. Uļanovskys etnografiskajā tāluojumā par Viļānu apleicīnis latvīšim (“Poļu Inflantijas latvieši”, 2017, 98) pīmynāts, ka meitys pynušys vaiņukus nu naizplaukušu teiruma duobuleņa zīdu (Trifolium arvense), vysu nakti atstaiguojušys ar vaiņukim i naguojušys gulātu. Ka zīdi saplaukuši, tod itūgod izīs pi veira, ka nā – naizīs. Itū augu saukuši ari par laimis puči.
20. godu symtā nu vysu duobula sugu svareiguokuo palīk sorkonais duobuls: “Storp zòlem, kuras myusu zemnìki sèj, pyrmò wìta pìdar sorkonajam dòbulam. Jis wairòk teik sāts kūpâ ar timoteju, un sàts ar tū aprèkinu, ka uz wìnas desetinas iznòktu 40 marc. sorkonò dòbula un 20 marc. timoteja sàklas. Pàdejâ laikâ ari pi mums Latgalê zemnìki sòkuši stipròk dùmòt par lùpu kùpšonu. Bet kas grib, lai gùws dùtu wairòk un lobòka pìna, tys bez dòbula sèšonas nawar iztikt.” (“Jaunas Zinias”, 1913, nr. 7)
Duobula sāklys bejušys pīpraseitys, reizem gadejīs, ka kaidam tykušys puordūtys bārzu sāklys duobula sāklu vītā. Ir nūstuosts, ka tai rodusīs Maiļupis bārzu bierzeite Baļtinovys nūvodā – saiminīks īsiejs duobulu, a saauguši bārzi.
Latvejis breivvaļsts laikā kvalitativai vītejuo duobula sāklu īgivei ražoj pat specialys īkuortys – duobula gaļveņu berzātuoju mašynys, kurys teik sadaleitys Latgolys lauksaimnīceibys organizacejom pret pīmoksu 116 latu apmārā. “Ar mynātū mašinu byus īspējami panōkt vitejō dōbula sāklas ražōšonu kotrā saimnīceibā sovom vajadzeibom un caur tū izasorgos myusu zemnīki nu myusu apstoklim napīmārōta dōbula sāklu īpērkšonas.” (“Zemnīka Ziņas”, 1930, nr. 23)
Nazkod sabarztys kaltāta duobula lopys lyka kluot rudzu maizis meiklei i sīra masai. Boltuo duobula zīdi (Trifolium repens) ir nūdar kai “sīvīšu zuoleite”, prosaļšonys gadejumūs. Sorkonuo duobula (Trifolium pratense) čaju īsoka ari gryutneicom. Tys ir leidzeklis pret prosaļšonu, mozasneibu, īkaisumim, suopem, kavej ļaundabeigu audzieju atteisteibu.
Agruok Latgolā kotrys bārns zynuoja, ka sorkonuo duobula zīdi satur daudz mada. Ari mani ir vuicejuši – īmūt pa pļovu nūraut sorkonuo duobula “gaļveņu”, izraut pa vīnai zīdu lapenis i izsyukt soldonumu. A apstuokļūs, kod bierneibā nateic ni pi kaida soldonuma, ari tys ir koč kas.


text:
Izsludynuots Latgolys kulturys programys projektu konkurss
Latgolys regiona atteisteibys agentura (LRAA) izsludynoj Vaļsts kulturkapitala fonda mierkprogramys “Latvijas valsts mežu atbalstītā Latgales kultūras programma 2016“ projektu konkursu tūs realiziešonai laikā nu 2016. goda maja da 2016. goda decembram (īskaitūt).
Konkursa mierkis ir veicynuot kulturys daīmameibu sabīdreibai, organizejūt projektu konkursus kulturys projektu atbolstam regionūs i dūt finaņsialu atbolstu nūzeimeigim kulturys projektim, kas veicynoj Latgolys kulturvidis, vierteibu i tradiceju atteisteibu.
Projektu dasacejumu īsnīgšonys termeņš ir 2016. goda 22. marts (da 16.00).
Projektu dasacejumi juoīsnādz LRAA birojā personeigi (Saulis īlā 15, Daugovpilī, 3. stuovā) voi juonūsyuta pa postu (ar nūsacejumu, ka posta zeimūgs ir 2016. goda 18. marts) iz adresi “Latgolys regiona atteisteibys agentura, Saulis īla 15, Daugovpiļs LV-5401”. Projekta dasacejumi ir juoīsnādz ari elektroniski ar vysim dalykumim, nūsyutūt iz e-posta adresi kultura@latgale.lv.
Projektu konkursa dasacejuma veidlopa
Skaidruojumus par konkursu i nūlykumu var sajimt nu programys vadeituojis Daugovpilī, Saulis īlā 15, dorbadīnuos nu 10.00 da 16.00, īprīšk dasasokūt, zvonūt 65420257.
Informativī seminari par projektu konkursu nūtiks:
9. martā 10.00 Daugovpiļs nūvoda dūmē, Reigys īlā 2, Daugovpilī
9. martā 13.00 Rēzeknis piļsātys dūmē, Atbreivuošonys alejā 93, Rēzeknē


text:
Vareiba pīsasaceit bezmoksys Latgolys gidu kursim
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latgolys regiona turisma nūzare turpynoj atsateisteit i pylnveiduotīs. Apsazynojūt regiona turisma nūzaris vajadzeibys, Latgolys Turisma asociaceja 2022. goda rudinī/2023. goda pavasarī pīduovoj organizēt kluotīnis turistu grupu gidu apvuiceibys.
Pīaugūt indivdualū i turistu grupu braucīņu skaitam Latgolā, rūnās napīcīšameiba ari piec kvalificātu pavodūšūs gidu. Itūšaļt Latgolys regionā ir gidi, kuri struodoj konkretuos piļsātuos voi nūvodūs, sovpus izteikti tryukst taidu, kuri byutu gotovi struoduot plotuokā mārūgā.
Latgolys Turisma asociaceja aicynoj pīsasaceit cylvākus ar grupu ekskurseju vadeišonys pīredzi bezmoksys gidu apvuiceibom kluotīnē. Gidu apvuiceibys tiks organizātys viņ tod, ka pīsasaceis vysmoz 10 cylvāku. Pretendentim juozyna latvīšu i krīvu volūdys, angļu – sarunvolūdys leiminī, cīši vālamys ari latgalīšu volūdys zynuošonys. Taipoš ir juobyun registrātim voi juoplānoj registrētīs kai saimnīcyskuos darbeibys veiciejiem.
Pīteikumus apvuiceibom var īsyuteit leidz 12. septembrim, rokstūt iz e-postu info@latgale.travel breivā formā, nūruodūt sovu vuordu i pavuordi, volūdu zynuošonys i īprīškejū pīredzi.


text:
„Kod Vosoryssvātku dīna beja pīnuokuse, vysi jī beja kūpā Jeruzalemī. I pīpeši nu debesim nuoce ryukūņa, it kai spieja vieja plyusma, i pīpiļdeja vysu muoju, kur jī sēdēja. Pasaruodeja mēlis it kai nu guņs, kas sasadaleja i nūsalaide iz ikvīna nu jim. I vysi tyka Svātuo Gora pīpiļdeiti i īsuoka runuot vysaiduos volūduos, kai Svātais Gors deve jim izrunuot.”
(Apostoļu dorbi 2, 1-8.11)
Vosoryssvātku dīnā apostoli, Jezus pyrmī muocekli, sajēme Svātuo Gora duovonu, kū Jezus jim beja apsūlejs jau pyrms sovys krystāsišonys. Ar Svātuo Gora duovonu i Vosoryssvātkim saisteits ari volūdu breinums – apostoli spēja runuot ar vysaidu tauteibu cylvākim jūs volūdā. Leidz ar tū Evaņgelijs vysom tautom varēja tikt sludynuots jūs dzymtajā volūdā. Misionari tautys naspīde runuot jūs volūdā, bet paleidzēja tom izkūpt vītejū volūdu i tom tautom, kurom nabeja sovys raksteibys, īdeve rokstu zeimis i nūdybynuoja rakstnīceibu.
Laika gaitā Bazneicā ir īvīsta tradiceja Vosoryssvātkūs īstyprynuot cylvākus, kuri ir sajāmuši Pyrmū Svātū komuneju. Īstyprynuošonys sakramentu dūd veiskups. Veiskupa puor vysim īstyprynomajim izstīptuos rūkys ir žests, kas jau nu apostolu laikim ir Svātuo Gora duovonys zeime. Īstyprynojūt veiskups ari pīsauc Svātū Goru, lai Tys nūnuoktu puor īstyprynomajim, svaida kotra pīri ar hrizmu (svieteitu smaržeigu eļļu) i, izlīkūt rūkys, izrunoj vuordus: „Sajem Svātuo Gora duovonys zeimi!”
Senejuos Latvejis laika Vosoryssvātku nūskaņā var īsajust, paskaitūt, pīmāram, „Latgolys Bolsa” 1958. goda 24. maja numeri: „Vosoryssvātki! Cik skaisti tī beja izteikti myusu dzimtinī. Cylvākus apgoruoja patīseiba par Dīva Svātuo Gora atīšonu i Kristus Bazneicys šyupeļa kuoršonu. Dobys skaistumus puorvērte pērlēs i simbolismā, ni muoja, ni sāta, ni pogolms, ni lūpeni nadreikstēja palikt māmā šymūs vysa atdzeivynuošonys svātkūs. „Teicit Kungu, vysa radeiba!”
Kod reita sauleite suoka vyrbynuot vosorys gaisu, kustiejuos ari cylvāki gora pacyluoteibā, garom ryndom zirdzinīku i kuojinīku vierzūtīs iz bazneicys pusi. Tur, dīvnomā, jī vysam pīliks viersdabiskuo rakstura galeigū amen. Piec ticeibys aplīcynuojuma i styprynuoti lobā apjiemeibā, jī čaluodami devēs iz muojom voi vīseibuos. Vosoryssvātki!” (Dekters. Vosoryssvātki)


text:
Stuosts par Alsteru gimini, kur kotrs jiutās vīntuļs i tyvuokūs nasadzierdēts. Tūmār ilgi nūkluseitīs kaidudīn izalauž breiveibā un kai vātraina lieta guoze puorskoloj vysus „Rasa Panemune” īmitnīkus.
Viers Alfa lauku muojas „Rasa Panemune” jau lobu laiku brīst tymsi muokūņi – brīžu saimnīceiba nadūd cereitū īnuokumu, ar kotru dīnu saspeileituokys attīceibys storp gimines lūcekļim. Alfa lāmums – nukaut vysus brīžus - , kai zibiņs truopej pusauga meitu Riu. Atsataisa vacuos bryuces, ilgi nūkluseitīs izalauž breiveibā i kai vātraina lieta guoze puorskoloj kotru „Rasa Panemune” īmitnīku.
Izruode īstudeita ar Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu.
Pyrmizruode: 2021. goda 2. oktobrī


text:
Fotokonkursa „Latvejis fotografi atkluoj Latgolu” dorbu izstuode Preiļūs
Preiļu Kulturys nomā leidz 13.martam apsaverama fotokonkursa „Latvejis fotografi atkluoj Latgolu” (Latvijas fotogrāfi atklāj Latgali) prezentacejis izstuode.
Fotokonkursu „Latvejis fotografi atkluoj Latgolu” pārnejuo gods suokumā izsludynuoja Preiļu nūvoda dūme i Latgolys fotografu bīdreiba. Konkursā pīsadaleja 36 autori – nu Latgolys, Reigys, Lelvuordis, Madūnys i Krustpiļs nūvodim i c., kuri kūpumā īsnīdze 218 fotografejis. Dorbi tyka vārtāti 3 kategorejuos: Cylvāks, Doba, Nūtikšona (Notikums). Žūrejis komisejā beja Pēteris Korsaks – foto viesturnīks, Janīna Kursīte-Pakule – Saeimys deputate, Latvejis Universitatis profesore, Rihards Pīks – politiks, bejušais kinorežisors i kino darbinīks, Vladislavs Paurs – gleznuotuojs, Rēzeknis Augstškolys asociātais profesors.
Izstuodē apsaveramys gūdolguotuos i cytys augstys kvalitatis fotografejis. Kotrai ir sovs stuosts, viestejums. Saīt ap symtu stuostu par Latgolu vīnā izstuodē. Zynomys vītys atsauc atmiņā pīdzeivuotū i stuostus, nazynomys ļaun vaļu fantazejai.
Kruosainuos i malnboltuos biļdēs īmyužynuotuos Latgolys vaibsti ir dažaidi. Nu bārnu rūtaleigom sejom leidz ļaudim ar siermom golvom. Nu bazneicys leidz piertei. Nu romantiskom lauku ainovom leidz aizmierstim, atstuotim nūstyurim, kurūs fotografs saskatejs sovpateibu i spiejs paruodeit cytā – muokslys gaismā.
Leluokuo daļa dorbu līk dastuot i padūmuot tuoļuok. Ir prosta šmukys fotografejis, iz kurom prīca pasavērt. Vysvairuok fotografeju atbylst kategorejai Doba, vysmozuok – Nūtikšonys. Sakriteiba voi lykumsakareiba? Pyrmuo vīta nominacejā Doba – dorbam ar nūsaukumu „Apsastuojs laiks” (Apstājies laiks). Pyrmuo dūma – cik stereotipiski! Nu ūtrys pusis verūtīs – tys labi, ka izsauc emocejis, rūsynoj uzdūd vaicuojumus, pīvadumam, iz kurīni īmam i cik iļgi vēļ?
Izstuodi ir vārts apmeklēt, lai radzātu, kaidu Latgolu radz konkursanti, atrostu dorbu, kas uzrunoj, voi vīnkuorši pasavārtu iz skaistom i kvalitativom fotografejom.
Preiļūs izstuode apsaverama leidz 13.martam Kulturys namā (dorba dīnuos nu 8.00 leidz 17.00), bet organizatori viestej, ka dorbi tiks izstuodeiti ari cytuos Latgolys vītuos.
Vita Briška
Karteņa: autoris foto


text:
Vysim tik vīna vosora. Deļ vysu i vysa
Iz prīšku Latgalīšu Kulturys gazeta raudzeis vaira sasadorbuot ar regionalajim drukavuotajim medejim. Pīduovojom pyrmū sūli sadarbeibā ar „Vītejū Latgolys Aveizi” – LaKuGys rokstus byus vareiba skaiteit drukavuotā veidā, bet Vītejuos roksti byus skaitomi ari LaKuGys slejuos. Itymā reizē Skaidreite Svikša par kinys „Vīna vosora deļ vysu” izjimšonu.
„Mes dūmojam, ka myusu dorbi ir viņ laseite okeanā, nu bez ituos laseitis okeans byutu mozuoks” – ar itim Muotis Terezis vuordim gribīs suokt nalelu stuosteņu par kaidu vēļ svīžu, nu vysleidza jau goruzainu i apsveicamu entuziastu grupys īceri, kas aplīcynoj jūs grybu paruodeit cytim kū vaira par acimradzamū, kasdīnišķū i nūvērtēt eistyni vierteigū, i iz myusim īrostū, latgaliski tyvū pasaviert ari nu cytim skotupunktim. I tys nikas, ka tei byus viņ laseite lelajā kinu okeanā, nu tei byus latgaliski nu idejis da kinai, i ar tū gon Latgola, gon leluais kinu pasauļs klius, koč ari viņ drupeit, nu saturiski dziļuoki.
Pošuos maja beiguos Rēzeknis nūvoda Ūzulainis pogosta Runču sātā veiksmeigi aizasuokuse jaunuokuos latgalīšu kinys „Vīna vosora deļ vysu” fiļmiešona. Kinys taiseituoji – Latgolys entuziastu grupa – aicynoj Latgolys izjiemiejus, pošvaļdeibys i vysus cytus interesentus napalikt vīnaldzeigim i atbaļsteit itū vierīneigū projektu. „Kurīs gon cyta, ka na mes – kurī asam ite, dzeivojam sovu dzeivi i taisam itū vītu taidu, kaida tei ri, tū pastuosteis cytim lobuok par myusim? Vosora var byut sprosta – saulaina, bezryupeiga. Nu var byut ari cytaida… dažaidu nūtikšonu pīpiļdeita, virdūša, darbeiga i pīmiņā palīkūša, viestureē, taida, kurymā koč kas rūnās,” soka itī izjiemeigī latgalīši.
Suokta jaunuos latgalīšu kinys „Vīna vosora deļ vysu” izjimšona
Pyrmūs sūļus kadru skotā iz pīsapiļdeišonys pusi spāruse ideji izjimt myusdīnu dramu par Latgolu. Nu tuos sižeta aproksta kliust skaidrs, ka atstotā Latgolys lauku sādžā rit ruodīs vīnmuļa dzeive ar nabeidzamim kasdīnys dorbim. Ar babu i dzedu dzeivoj jūs unuceite, kurei ir kai saulis spaiteņš darbeiguos, nu dzeivis nūgurušuos sīvītis i gluozeitis drauga izbejušuo muokslenīka dzeivē. Dāls ar vadaklu atsagrīž nu dorba uorzemēs i vīnmuļajā dzeivē īīt na viņ aizguojeibys jiutys… Vysutycamuok, ka kinys topšonys procesā īsaisteitajim itei vosora byus tikpoš naaizmierstoma kai tuos varūnim.
Vīna vosora dorba grupai…
Planavuots, ka fiļmiešona byus vysu vosoru, kotru nedelis golu. „Itei vosora myusim kotram byus korsta, eipaša, vīna iz vysu,” soka kinys režisords i projekta idejis autors Edgars Blinovs, ari kinys „Latgolys laikadečs” (2011) režisords.
Jaunuos kinys nūsaukums ari asūt Edgara izdūmuots, grybūt akcentēt laika nūzeimeibu, ītvarūt tū vīnys vosorys nūtikšonu vārputā i scenareja pamatā jamūt lauku vidi, cylvākus, latgalīšu volūdu, laikmeteigumu problematismā. Jis gribieja, kab tei byutu drama ar konkretim risynuojumim, pīduovuojumim, rūsynojūt skateituojus iz puordūmom. Pošureiz vyss nūteik piec plana: izvālātuo dorba grupa i atlaseitī akteri ir disciplināti, punktuali i ar nūpītnu attīksmi pret doromū dorbu.
Scenareja pyrmuo autore beja Ingrīda Arcihoviča, Ilze Sperga padareja tuo recenzeja, pie tuos Ineta Atpile-Jugane iztaiseja lobuojumus, puortaiseja i papyldynuoja scenareju i ar rezultatu režisors ir apmīrynuots, radzūt, kai vyss vizualizejuos, aprisis giust ari kinys kūpskots, tyvynojūtīs suoku īcerei. Vēļ kinys izjimšonys grupā ir: Kristaps Višs (dekorators), Edgars Pavlovskis (fotografs, dizainers), Sandija Sarkane (kostīmmuokslineica, grymātuoja), Inese Dundure (muokslineica), Guntis Rasims i kapela „Vīteri” (muzyka), operatori Artis Vītols, Sergejs Čakāns, Vitālijs Dudarenoks, scenaristis Ineta Atpile-Jugane i Ingrīda Arcihoviča, sabīdryskūs attīceibu specialiste Laura Sondore.
Kinys izjimšonys vīta asūt nūsavierta jau seņuok, pat pyrma īprīškejuos kinys topšonys, gastejūt pi drauga babys, kurei tī dzeivuojuse. Sāta asūt ideala vīta – ar latgaliskuo sadzeivis līcinīkim – kuormim, ar šmuku dobu. Vysuidealuokais asūt tys, ka piec kotrys filmiešnys nav juonūjam dekoracejis, jo sātā nivīns nadzeivoj, tū tik pīsaver daruga krysttāvs Jurs Runčs. Gondreiž vysys kinys epizodis planavuots fiļmēt taišni ite, viņ pādejuo epizode kab palīk nūslāpums. Planavuots īmyužynuots ari Juoņa dīnys svieteišonu, sīna tolku, zapts vuoreišonu i daudzys cytys padareišonys.
Runojūt par kinys tehniskū pusi, Edgars prīcojās par sadarbeibu ar Latgolys Regionaluos televizejis puišim, taišni jūs urdeišona pamudynuojuse izsuokt jaunu projektu. Edgars atsazeist: „Jī mani īsaisteja Latgolys entuziastu grupā. Niu vysi taisejom klipu Sovvaļnīka dzīsmei. Ideju daudzi, nu vysam sovs laiks, kab tik nazyud gribiešona. Tāņ laiks taiseit itū izsuoktū kinu.”
… i vīna vosora kinys varūnim.
Tai kai jaunuo kina byus kai myusdīnu Latgolys nūtikšonu i realeju spīgeļs, tod, eistynojūt itū projektu, teik popularizāta Latgolys kulturvide, tradicejis i latgalīšu volūda vītejā, nacionalā i starptautiskā leiminī, teik pīvārsta viereiba asūšai situacejai Latgolā gon dokumentejūt tū, gon pīduovojūt sovu viertejumu vysā, kas nūteik itūšaļt tipiskā latgalīšu sātā, saimē, situacejos.
Edgars pauž cereibu, ka tiks rasti rysynuojumi, kab maineiti kinys izjimšonys laikus, jo vysi akteri ir aizjimti, daudzi ir kulturys darbinīku, daži pat brauc nu Reigys i Daugovpiļs. Akteru atlasei dasasaciejuši 58 ļauds, kotrs gribiejs paraudzeit sevi, pīpiļdeit vosoru, nu rezultatā – par golvonūs lūmu atveiduotuojim izvālātys gon Latgolā pazeistami ļauds, gon dūta īspieja ari jaunajim talantim. Īprīšk ir fiļmiejušīs: Ilmārs Dreļs i Aleksandrs Lubāns (obeji „Latgolys laikadečī”), Andris Rudzinskis („Cylvāka bārnā”). Golvonuos lūmys atveiduotuoju Dailu Ekimāni (kinā Muore Meirāne) režisors „atrods” pots, jo atlasē itai lūma pīmāruotu kandidaturu nabeja (tykuse maklātasīvīte ar dziļom, nu drupeit skumom acim). Ari golvonuos veirīšu lūmys atveiduotuojs Ilmārs Dreļs (kinā Vikters Meirāns) izvālāts īprīškejuos pīredzis deļ, jo laiks moksoj naudu, nu dorbs ar īsuocejim, pi tuo golvonajā lūmā byutu laikītiļpeigs (rakstureiguokuo klaida vysim īsuocejim asūt vieršonuos kamerā i itūs baiļu puorvariešonys ilgs process). Vēļ lūmuos īsajuss: Gunta Sidorova, Olga Jermakova, Līna Zaharāne, Terēzija Ladusāne, Santa Seržante, Artūrs Butkevičs, Māra Pastare, Uldis Lupiks, Valentīna Oborenko-Urtāne, Diāna Bernāne.
Daila jau piec pyrmuos filmiešonuos asūt pascejuse, ka nūteikti scenarejā juopadūmoj par pozitivisma notu, jei nagryb, kab Latgola tyktu ruodeita depresiva, propuluse i nabadzeiga, bet gon juoruoda, ka Latgolā teik izmontuota Eiropys fondu nauda, ka Latgola atsateista i cylvāki ite pasaryupej gon par sevi, gon cytim. „Prūtama līta, raudzeisim, nu bez negacejom navar iztikt, jo tod zuss tycameibys moments. Daudzi kas ir dzeivis dale, cyta līta ir tū nūglobuot zamtekstā, ruodeit pavuicūšā, analitiskā gaismā,” soka Edgars i sūlej, ka nūtikšonys i personaži byušūt koloriti i īsaisteiti interesantuos situacejuos.
„Juocar, ka itei kina liks kotram aizadūmuot par sovu vītu Latgolā, par īspieju byut nūdereigam sovai zemei, regionam, piļsātai, napalikt vīnaldzeigam iz apleicīni, nūteikūšū, vīnkuorši byut, meiļuot, paleidzēt sev tyvajim,” soka Edgars. Myusim Latgola ir juopopularizej, i kinā tys tiks dareits ar tradiceju paruodeišonu (pīmāram, ols dareišonu, kurai tiks pīaicynuots meistars, kab procesa nūrise byutu piec īspiejis realistiskuoka), ar volūdys skaneigumu, ar muzyku. Vuordu sokūt – ar tū latgaliskū, kas ir myusu lapnums.
Atlīk nūvēlēt lobvieleigus laikapstuokļus, pakļuoveigu režimu dorbūs, vaira atsauceigu sponsoru i tū, kab eistynojās īcere – 2013. goda majā kinu pīduovuot skateituoju viertejumam.
Skaidrīte Svikša, „Vietējā Latgales avīze”
Latgolys Regionaluos televizejis sižets par kinu “Vīna vosora deļ vysu”


text:
Kas byus Bukmuižā 22.junī? ĪLEIGUOŠONA!
Jureits sūlej, ka byus koč kas leidzeigs kai paguojušajā godā…
Tuoļuok informaceja nu juo:
“Latgalīšu dzīsmis, danči, gunkurs i lobi ļauds jau trešū godu Latvejis skaistuokuo i solom boguotuokuo azara krostā!” – tys taids reklamys sauklis
pyrmajā dalī varātu byut nalels koncerts pi pogosta padūmes estradī – “Latgalīts Latgalīšam Draugs” stilā. suokums apmāram 19:00. Koncertā pīsadaleis puors muzykanti i puors latgalīšu literati.
a piec tam visi īsim pi Ežezera. Vītejais folklorys ansamblis “Akmineica” sūleja pīsadaleit ar kaidu dzīsmi… drusku poštaiseita ola ari vajadzātu byut. Molku guņkuram sadabuosim. Byus ari nu jau treis godus vacys šyupēlis Laivys puors ari gon jau ka sarunuosim- varēs pasavyzynuot… Kotrs pīsadola ar lobu nūskaņuojumu, leidza pajem drusku “gastiņca”, apvalk koč kū boltu, daboj kaidu vaiņagu voi Juoņuzuoli i koč vīnai dzīsmei tekstu, lai var paleidzēt nakti pi dzīduošonys uzturēt
Paraleli vītejā Klubā (Tautys Nomā) īliksim kaidu DēJē (respektivi atbiļdeigū par muzyku) – tod kotrs varēs izavēlēt: voi pi guņkura azara krostā “īleiguot” voi īt doncuot iz klubu…
Ka mīgs apjims, guļēt varēs īt iz sīna škiuni – paker leidza guļammaisu. Var leidza jimt ari teļts. Slymuokī voi tī, kas ar barnim, varēs mīreigi sarunuot vītu ari ustobā.
Starpcytu, pošā, pošā suokumā (22.junī ap 16:00) var ari piertī īleist – sovejū sakurynuošu
Nu vot – apmāram itai! brauc gostūs, ka esi lobs cylvāks! Padūd zinis, ka esi muzykants voi literats, voi kai cytaiž gribi pīsadaleit itymā nu jau tradicionalajā “ĪLEIGUOŠONĀ Bukmuižā” izskateišu vysys jaunuos idejis i pīduovuojumus
(Jureiša ziņu tuoļuok nūdeve Ilze)
Roksti jam draugūs voi iz epostu jureits i jureits.lv


text:
Aicynoj iz puorizdūtuos Masiļūnis “Povuoru gruomotys” attaiseišonys svātkim
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latgolys Kulturviesturis muzejā 7. oktobrī 14 stuņdēs vysi interesenti teik aicynuoti iz atmiņu piecpušdīni i puorizdūtuos Antoninys Masiļūnis povuorgruomotys attaiseišonys svātkim.
Pyrma kaidys šaļts portals Lakuga.lv viesteja, ka teik plānuota vīneiguos povuorgruomotys latgaliski – Antoninys Masiļūnis “Povuoru gruomota” puorizdūšona. Gruomotys puorizdūšonys projektu atteisteja Rēzeknis Tehnologeju akademejis (RTA) docente Diāna Apele, kas ir ari pyrmuos povuorgruomotys izdavuma muokslineica. Goda suokumā tyka īsnāgts dasacejums Rēzeknis piļsātys Mozūs kulturys i turisma projektu konkursam i piečuok ari sajimts atbolsts gruomotys puorizdūšonai, vysu rokstu skaiti ITE.
Niu Latgolys Kulturviesturis muzejā 7. oktobrī 14 stuņdēs vysi interesenti teik aicynuoti iz atmiņu piecpušdīni i puorizdūtuos Antoninys Masiļūnis povuorgruomotys atkluošonys svātkim.
Pasuokuma programā nu suoku Rēzeknis Tehnologeju akademejis profesionaluo magistra studeju programys “Dizains” studente Valentīna Siņakova prezentēs puorizdūtū gruomotu. Piečuok RTA docente Diāna Apele drupeit pasadaleis personeigajuos atmiņuos par pyrmuo izdavuma tapšonu. Sovā pīredzī daleisīs ari puorizdūtuos gruomotys korektore Maruta Latkovska i fotografeju autore Zaiga Pettere. Taipat teik plānuots, ka pasauokumā pīsadaleis Antoninys Masiļūnis leidzgaitnīki i juos darbeibys pietnīki.
Pasuokuma nūslāgumā byus vareiba nūbaudeit “peiriedzeņus”, kas capti piec Masiļūnis receptu.


text:
Daugovpiļs teatrī īstudej izruodi par Daugovpili
Daugovpiļs teatrī teik radeita izruode “Mana pils – Daugavpils” (režisors Jurs Jonelis), kurymā humoristiskā i reizem ari nūpītnā skotuvis volūdā tiks atspīgeļuota piļsātys dzeive. Izruodis pyrmizruode gaidoma 18. martā.
Itūreiz iz Daugovpiļs teatra skotuvis skateituojus sagaideis jaunys i naradzātys sejis – Saulis školys izgleiteibys programys “Teatra muoksla” audziekni aba tūpūšī teatra akteri. Jaunī muokslinīki veice ryupeigus nūvāruojumus, pietejūt piļsātys kasdīnys dzeivi. I itī nūvāruojumi palykušipar pamatu izruodis “Mana pils – Daugavpils” veiduošonā.
Jautrā i emocionalā stuostā veisīs raksturi, situacejis, nūtikšonys piļsātā. Atsakluos Daugovpiļs aizkulisis i varēs redzēt tū, kam kasdīnā saīt paskrīt garum. Byus vareiba baudeit pošu dzeivuotuoju radeitus daiļdorbus, atpazeit spieceigys personeibys i redzēt piļsātys vidi vysaidūs rakursūs.
Kab tys izadūtu, izruodis veiduotuoji aicynoj vysus daugavpilīšus pasadaleit ar sovim stuostim – ar kū jī lepojās sovā piļsātā, kas jūs īdvasmoj voi roda puordūmys. Tī var byut stuosti, dzejūli par piļsātu, personeibys, nūtikšonys, kartenis, video, audio – vyss, kū grybot!
Sovus stuostus var syuteit iz e-postu jurisjonelis@gmail.com voi daleitīs ar tim socialuo teikla Facebook grupā “Izrādes Mana pils – Daugavpils radīšanai”.
Karteņa: Džeina Saulīte


text:
Pi myusim Latgolā! – 30.08.2013
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA „Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu „Pi myusim Latgolā!”.
Itūnedeļ raidejumā:
- Raidejuma veidtuoji dūsīs pi pūdnīkim, lai nūskaidruotu, cik tod kaiteigi ci nakaiteigi ir godsymtūs lītuotī vītejī muola pūdi, ola kausi i cyti trauki nu muola.
- Raidejuma veiduotuoji dūsīs iz pīrūbežu – Cyblys nūvodu pi folklorys kūpys „Ilža”, apsavērs kaidys školai napīcīšamys lītys itūšaļt ražoj Felicianovā, i kas prīcej turistus Leidumnīkūs.
Raidejums „Pi myusim Latgolā!” skaņ pīktdinem 18:00 Latgolys Radejā, sastdinem 16:00 Rēzeknis radejis „Ef-Ei” ēterā, taipat tū var atrost i nūsaklauseit škārsteikla lopuos lakuga.lv, latgale.lv i i-rezekne.lv
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec producentu grupys “Lietišķā Latgale” informacejis


text:
Vajag viņ nūticēt i vyss ir īspiejams, puorsalīcynoj par tū, plānojūt sovu 2023. godu kūpā ar “Giut breidi” plānuotuoju.
“Giut breidi” idejis autore aicynoj jius nasabeit nu nazynomuo i ticēt sovom idejom, kai ari rast īspieju tuos eistynuot. Kasdīnys skrīšonā, kod napamoni, kur nūskrīn stuņdis i ar kaidu tempu kūkūs īsakruosoj lopys, mes teve aicynojam pīsēst. Esi itymā šaļtī, nūstuoj, padūmoj, izbaudi i īplānoj. Plānuosim kūpā!
Ej ar mums jaunā pīdzeivuojumā! Īsapazeisim i pabyusim pi cylvāku, kuri īdvesmoj ar sovu byušonu i dorbu. Sasasmeļsim spāka i idejis jaunom viersyunem.
Padori sovu kasdīnu kruosainuoku. Izmontoj uzleimis, kab paruodeitu sovys emocejis, nasabeisti seve paslavēt i palīleit.
„Giut breidi“ plānuotuoju taisa bīdreiba “Esi vasals”.
Cikom asam mozi, bet mes turpynojam augt i atsateisteit.
Paļdis par tovu atbolstu!
Ka esi nu Rēzeknis i gribi preci sajimt kluotīnē, tod nūruodi tū pi papyldu informacejis.


text:
Festivals “Gostūs Latgolā” Daugovpilī sagaideis ar tradicionalom i jaunom nūtikšonom
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Ituo gods 30. julī nu 12 stuņžu pušdīņlaikā leidz pat 11 stuņdem vokorā Vīneibys laukumā Daugovpilī nūtiks jau ūtrais festivals “Gostūs Latgolā”.
Festivala “Gostūs Latgolā” vīns nu golvonūs mierķu ir stuosteit par Latgolys vīsmīleibu, kulturu i tradicejom. Festivals ir ari lobs īmeslis, kab atzeimēt Šmakovkys muzeja ekspozicejis sastū dzimšonys dīnu. Šmakovkys muzejs pādejūs godūs ir palics par vīnu nu īcīneituokūs turisma vītu kai piļsātys dzeivuotuojim, tai i gostim.
Pasuokuma laikā vysaidūs veidūs tiks atkluots, kai vīnkūpus dzeivoj vysaidu tauteibu cylvāki, kuri ari daudznacionalā vidē sagloboj sovu tradicionalū kulturu, omotus i kulinarū montuojumu. Vīna svareiga Latgolys kulinaruo montuojuma sastuovdaļa ir ari šmakovkys darynuošona i patieriešona.
Sūplūk tradicionalajai Latgolai ir ari myusdīneiguo Latgola. Taišni deļtam kai daļa nu festivala programys byus ari storptautyskais motobraucieju saīts, kurā pīsadaleis motoklubi ar lelu pīredzi i sovom tradicejom: Old School MC, MOTO POINT, Hells Angels MC, Pārdaugava MC, Verum Bellators MC, Free Hawks MC, Quest of the Roads MC, Red Devils MC, Tommy Guns MC, Vēja Brāļu Ordenis MC, Stuntfighters MC, Lielceļa Klaidoņi MC, Rēgi MC, Wolf Skull MC, Mammoths MC, XIII MC, Spieķi Vējā MC, Panthers MC, Savējie MC, Rolling Anarchy Mcc, Shadows Mcc i cyti.
Vysys dīnys garumā Vīneibys laukumā nūtiks vysaidys aktivitatis: ekspozicejis “Šmakovkys muzejs” prezentaceja, Latgolys amatnīku i ražuotuoju tierdzeņš, keramikys darbneicys, tetoviešonys salons i pat sovs mini zoo.
Latgolys vīsmīleibys svātki suoksīs ar piļsātys nacionalūs bīdreibu muzykalajim prīšknasumim (latvīšu, leitovīšu, ukraiņu, ebreju, krīvu i cytys nacionaluos bīdreibys). Trejuos stuņdēs suoksīs storptautyskuo motobraucieju saīta parada braucīņs. Leidz pat ostoņom stuņdem vysi mocikleti stuovēs Vīneibys laukumā, tūs varēs apsavērt i pi tūs nūsabiļdēt. Pasuokuma laikā byus ari moto triala paraugdemonstriejumi, kur uzastuos Kristaps Kīlis – vīns nu lobuokūs moto triala braucieju Latvejā i Baļtejā. Byus ari īspaideigs šovs “StuntRider”, kuru ruodeis Didzis Grundulis, kurs ar naatlaideigim trenenim i saceņseibu pīredzi ir palics par vīnu nu Eiropys lobuokūs kaskaderu.
Septeņuos stuņdēs Vīneibys laukumā byus vokora koncerts, kurā uzastuos Vjačeslavs Mitrohins i orkestris “Daugava”, taipoš ari muokslinīki nu Leitovys KJ Collective ar solisti Kotrīnu Juodzevičuti.
Sovpus Daugovpiļs Turisma informacejis centra skotlūgūs (Reigys īlā 22a) nu 30. juļa leidz augusta beigom byus vareiba apsavērt tautys fotostudejis “Ezerzeme-F” izstuodi “Latgolys skaistuokuos ainovys”. Izstuodē apkūpuoti Pjotra Murāna, Anatolija Kivrina, Svetlanys Pokulis, Linarda Onzula i Jura Buklovska fotografejis ar Latgolys dobys skotim vysaidūs godalaikūs i piļsātys skoti.
Tikom ekspozicejā “Šmakovkas muzejs” (Reigys īlā 22a) byus vareiba apsavērt 10 lelformata fotodorbus, kuru autori ir Ivars Soikāns, Valērija Cigankova, Ivars Skudra, Mārtiņš Onzuls, Pjotrs Murāns, Svetlana Pokule, Viktors Savčenko, Linards Onzuls i Jurijs Buklovsks.


text:
Vuorkovā nūtiks vakariešona par volūdys vaicuojumim
Itymā nedeļgolā Vuorkovys nūvodu apmeklēs gosti nu Reigys i Rēzeknis — volūdys pietnīki Sanda Rapa i Armands Kūceņš. Jūs interesej izzynuot Vuorkovys nūvoda dzeivuotuoju volūdys lītojumu i vītvuordu izaceļšonu. Deļtuo gasteišonys laikā jī gryb sasatikt ar cylvākim, kuri varātumem pastuosteit koč kū par nūvoda vītvuordim, vacvuordim, mutvuordu folkloru.
Sastdiņ 30. septembrī, sešuos stuņdēs vokorā Kulturys centra zalā (Školys īlā 5, Vacvuorkovā) vysi aicynuoti iz vakariešonu. Vokora gaitā latgalīšu kulturys entuziasts Armands Kūceņš pastuosteis par Sibirī dzeivojūšajim vuorkavīšim, kuri 1899. godā aizbrauce dzeivuot iz Tomskys apgobola Kryvašeinys rajonu. Ekspedicejis laikā ir pīfiļmāti video i sataiseitys biļdis, kurys vokorā tiks vysim paruodātys. Īspiejams, ka Sibirī dzeivojūšī latgalīši ar pavuordem Dambeits, Dolgais, Gavars, Lozdāns, Onckuļs, Plyuda, Pluoņs, Pūdžs, Rusiņs, Spūļs, Strods, Šnepsts, Vaivods, Vonogs, Vuolonts i Zeile ir niulinejūs Vuorkovys nūvoda dzeivuotuoju rodi.
Latvejis Universiteta Latvīšu volūdys instituta pietneica Sanda Rapa pastuosteis par vītvuordu tolku i instituta pietejumim. Daudzi godu garumā jei pietej dažaidu vītu vītvuordu nūsaukumus i tūs izaceļšonu.
Iz vakariešonu aicynuoti ir vysi, kurim iņteresej volūdys i viesturis vaicojumi. Taipoš gosti gryb dzierdēt ari Vuorkovys nūvoda dzeivuotuoju stuostus, dzīsmis, folkloru i c. Iz itū šaļti jau ir apzynuoti naz cik cylvāku, kuri gryb i var pastuosteit pietnīkim nūdereigu informaceju, tok vysleidze aicynuoti atsasaukt ari cyti.
Vaira informacejis zvonūt pa tel. nr. 20385972 (Dagneja).


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai: Bolvu nūvods stuostūs, pietejumūs i digitalajuos spēlēs
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Īsacejumus itai nedeļai sagatavejuse Bolvu Centraluos bibliotekys bibliografe nūvodpietnīceibys skaiteitovā Sarmīte Vorza, sokūt, ka vīnnūzeimeigi juosadūd kulturys i dobys baudejumā iz Bolvu nūvodu, partū ka tī ir kū redzēt, dzierdēt i īpazeit.
Zīmys puosoka i vītejuos legendys Bolvūs
Īsoku izdzeivuot zīmys puosoku Bolvūs, sliepojūt, slidojūt, blitkojūt iz azara voi pasastaigojūt i vārojūt šejīnis skotus. Nūteikti juoaizīt iz Antona Rimoviča skveru, kab puorskaiteitu vīnu nu piļsātvidē radzamuokūs publiskūs uzrokstu latgalīšu volūdā. Kas tī raksteits? Tū redzieset, kod byuset ite. Nūteikti aizejit iz Bolvu parku, pasaklauseit vidis objekta “Gaiss” radeitū vieja muzyku, kai ari var paraudzeit atpazeit Latgolys nūvodu gerbūņus, kas leigojās vieja zvonu melodejā. Vēļ breineiga pastaigu vīta ir Bolvu ‘Stuonheidžu’ aba Luoča duorzs, kas niule ir pīdzeivuojs puorvierteibys. Luoča duorza lapnums ir 23 miļzeigys laukakmiņu kompozicejis nu 49 akmiņu, kas savasti nu Bolvu apleicīnis. Parka vydā ir saleņa ar karalisku akmiņs krāslu, iz kurū vad tylts. Ir taids ticiejums, ka meitai, kurei grib dreižuok izīt pi veira, vajag treis reizis apīt ap saleņu. Izaver, ka tys struodoj, partū ka tylta marguos pasaruoda arviņ vaira sliedzeņu, kū te pamat jaunī puori.
Bolvu nūvoda pieteišona i izzynuošona
Sasasiļdeit piec pastaigys pa Bolvim vari, īīmūt vīnā nu latgalīšu volūdai draudzeigūs vītu – Bolvu Centralajā bibliotekā. Nūvodpietnīceibys skaiteitovā vīnuvīt ir apkūpuota lela daļa informacejis olūtu par Bolvu nūvoda cylvākim, vītom, nūtykumim, kai ari te vysod vari atrast jaunuokūs nūvodnīku dorbus, tūs vydā ari latgalīšu volūdā.
Taišni itūnedeļ, 26. janvarī, Bolvu Centraluo biblioteka reikoj jau ūtrūs “Pravesta Alberta Budžes pīmiņai veļteitūs nūvodpietnīceibys lasejumus”. Šūreiz tīšsaistē: (meet.jit.si/Novapetniecibaslasijumi). Lasejumu programa ir plaša, i interesenti varēs klauseitīs pravesta Mārtiņa Kluša stuostejumu par latgalīšu volūdu 21. g. s. suokumā Rūmys katuoļu bazneicā Latgolā, profesore Lideja Leikuma i profesors Aleksejs Andronovs viesteis par Mikeļa Bukša dorbu bibliografeju, profesore Skaidreite Kalvāne – par naseņ atrostū Puordaru rūkroksta gruomotu. Bolvu Centraluos bibliotekys vacuokuo bibliotekare Ināra Bobrova īpazeistynuos ar informacejis dabuošonys i datu apstruodis metodem, veidojūt Bolvu regiona kulturviesturis datubazi, Bolvu nūvoda muzeja viesturneica runuos par tielnīku Leo Jāni Briedīti (1922–2007), nūvodpietnīks Ivars Logins stuosteis par Bolvu regiona vītvuordim i ar tim saisteitim artefaktim. Nūvodpietnīks Aldis Pušpurs īpazeistynuos ar zynomim cylvākim nu Susaju pogosta, nūvodpietneica Līga Delvere runuos par Bonifacovys muižys viesturi, bet Škilbānu viesturis pietneica Mārīte Šakina – par Škilbānu muižu. Sovutīs viesturneica Rita Gruševa īpazeistynuos ar naformalū izgleiteibu muzejā kai pietnīceibys sastuovdaļu i tuos rezultatim. Lasejumus nūsliegs Baļtinovys vydsškolys školuotuoja Valentīna Kaša ar stuostejumu par Brīžucīma pogosta školu viesturi.
ITE var īsaviert pyrmajūs lasejumūs izkanejušū ziņojumu prezentacejuos: “Krucifiksi Ziemeļlatgalē. Dinamika 2009/2019” (Ruta Cibule), “Prāvests Alberts Budže” (Aina Rakstiņa), “Bēržu Romas katoļu draudze un Sv. Annas Bēržu Romas katoļu baznīca, Vēstures lappuses” (Anna Griestiņa), “1990. gads Balvos – Balvu Novada muzeja krājuma materiālos” (Ruta Akmentiņa), “Personalizētās tekstilijas Egļavas mežniecības muzeja krājumā” (Aldis Pušpurs), “Ar Pērkonu saistītie vietvārdi un atradumi Latvijā” (Ivars Logins), “Baltinavas vieta administratīvi teritoriālā iedalījuma struktūrās 1920–2020” (Imants Slišāns), Briežuciema pagasta vietvārdi (Valentīna Kaša).
Spēlis i digitali reiki Bolvu nūvoda īpazeišonai
Bolvu nūvodu var īpazeit ari interaktivi sovā datorā voi vīdīreicē, izspielejūt spielis “Cik daudz tu zini par Balvu reģionu?”, “Ziemeļlatgales detektīvi”, nūbraucūt iz izalauzšonys ustobu “Pīci panti” Škilbānu pogosta Upītē voi lītojūt aplikaceju “Baltinova ZOOM”.
- Spēlis “Cik daudz tu zini par Balvu reģionu?” iztruoduotuojs ir Reigys Tehniskuos koledžys absolvents Niklāvs Laicāns (spēli vaicoj te: http://www.balvurcb.lv/cb/). Atbiļdi iz vaicuojumim i kruoj punktus. Ka nazyni pareizū atbildi, ir vareiba pasavērt Bolvu regiona kulturviesturis datubazē (http://www.balvurcb.lv/kb/ ) i nūskaidruot.
- Spēle “Ziemeļlatgales detektīvi” daīmama mobilajā aplikācejā “Actionbound”. Spēlejūt kai kluotīnē, tai digitali vari īsavērt Bolvu nūvoda viesturē, kulturvidē, īpazeit nūvadnīkus, gruomotys i avīžrokstus, digitalūs resursus saisteibā ar nūvodu. 21 nūvoda vītā ir veicami aizdavumi, kas rūsynoj atrast, saskaitiet, pieteit, fotografēt.
- Kab tiktu uorā nu izalauzšonys ustobys “Pīci panti” ir juoizpylda pīci aizdavumi. Kotram aizdavumam atbiļst kaids Ontona Slišāna dzejūls, kas paleidz spieļuotuojim dūmuot pareizajā veirzīnī. Izalauzšanuos ustoba “Pīci panti” ir unikala ar tū, ka tymā vyss ir latgaliski, tī ir bišu strūps i leli aužamī stuovi. Daleibnīki teik īvasti Ontona Slišāna, juo dorbu i aizaraušonu pasaulī.
- Īsoku paraudzeit ari mobilū aplikaceju “Baltinava ZOOM”, ar kurys paleidzeibu ir vareiba īpazeit Baļtinovys viesturiskuos vītys i turisma objektus. Lītuotnis papildu vierteiba – plaši daīmami cylvākstuosti, kas ļaun viesturi i kulturu īpazeit car realim nūtykumim i personažim. Baļtinovys pogosta karte aplikacejā var pītyvynuot leidz atsevišķai ākai voi objektam, nūruodūt tuo nūsaukumu, geografiskū adresi i GPS koordinatis. Izklikškinūt iz nūsaukuma, atsaver informativais lauks i biļžu galereja ar kūpskotu i detaļom, reizem ari viesturiskim fotoattālim. Lītuotni var izmontuot kai realu ceļa karti.


text:
LgSC breivpruoteigī jaunīši
Breivpruoteigais ir cylvāks, kurīs gryb dareit sabīdreibai svareigus dorbus!
Jau nu marta mieneša Latgolys Studentu centrs pīsadola Nūdarbynuoteibys agenturis realizētajā pasuokumā “Atbalsts jauniešu brīvprātīgajam darbam”, īsaistūt LgSC biroju dorbā kūpumā 22 jaunīšus. Pasuokuma mierkis ir veicynuot jaunīšu bezdarbnīku aktivitati sabīdreibys lobā, taidā veidā ari snīdzūt atbolstu bīdreibom i nūdybynuojumim jūs nūteiktū funkceju nūdrūšynuošonai. Pasuokums ilgs 6 mienešus.
Asom lapni i prīceigi par jaunīšim, kas gryb, paleidz i dora LgSC i leidz ar tū ari latgaliskuo lobā, deļtuo gribim ar jīm īpasazeistynuot.
Rēzeknis biroja jaunīši. Jūs moto skaņ itai: Ka īspiejai pakauss ir plyks, tod ker tū aiz buordys!
Aija Jurdža, Evita Bistrova i Sandra Dzindzuka
Daugovpiļs biroja jaunīši. Par sovu moto izraudziejuši Juoņa Magazeiņa rindys: “Ja kaut kū dori, tod dori, kuorteigi, i leidz golam!”
Renārs Kancāns, Edmunds Sudniks, Baiba Raginska, Ligija Purinaša i Agnese Timofejeva
(uorpus kadra Jānis Magazeiņs i Artis Strods)
Jelgovys biroja jaunīši. Kotram jaunītim ir sovs moto, nu kurim kūpumā varātu saceit, ka jī uzskota – eists latgalīts nikod napazuss, deļtuo, ka jam nikas nav naīspiejams. Vyss nūslāpums – dareišonā i variešonā!
Olita Bidzāne, Evija Valaine, Anita Vespere, Gints Jurāns, Jānis Bārtuļs i Modris Martinovs
Reigys biroja jaunīši. Jūs vysu moto kūpsaucējs varātu skanēt itai: Cylvāks, ejūt pa dzeivi vīglā sūlī, var vysu, kam jis tyc!
Inese Čiževska, Jānis Papiņš, Laura Keiša i Toms Tālbergs
(uorpus kadra Rita Gruševa, Lauma Pētersone i Elīna Veismane)


text:
Izguojuse gruomota par Teuvo Tulio
Kas ir nūslāpumainais režisors Teuvo Tulio (1912–2000), eistajā vuordā Teodors Tugajs, sūmu melodramu breinums ar latgalīša dvēseli? Dzims viļcīnī Reiga–Pīterburga, bierneibu pavadejs Latgolā, kur tyka saukts par Fedju; 10 godu vacumā puorsacieļs iz dzeivi Helsinkūs pi muotis, kur nu padsmitnīka godim suocs fiļmētīs māmajuos kinuos, piečuok pīsavierss kinu režejai. Tulio vysaktivuok struoduojs 20. godusymta 30.–50. godūs, režisiejs 16 akterkinys, vysvaira jutekliskys i kruošņys melodramys, kuruos nareši izspieļuoja „pavastuos i pamastuos” dramu – jaunys, naivys lauku mārgys sapynu par lelpiļsātu i atsamūsšonu nu sapyna, kreitūt grākā i pīdzeivojūt pierkamys sīvītis skorbū liktini. Piec pādejuos kinys Sensuela (1972), kuru cenzura pamateigi sagraiza i kritika ignorej, Tulio nūsaslādz nu sabīdreibys – nauzjem jaunys kinys, aizlīdz izruodeit vacuos, nasnīdz intervejis i naļaun sevi fotografēt. Juo kinu montuojums Sūmejā teik puorvārtāts i atjaunuots ostoņdesmitūs godu beiguos, kinu gordiežu aprynduos Tulio palīk par kulta režisoru, Aki Kaurismeki nūsauc jū par „sūmu režisoru Nr.1”, bet deveņdasmytajūs mes izzynojam, ka, izaruoda, sovdabeigais režisors ir myusu tautīts. Tai Teuvo Tulio palānom atsagrīž dzimtinē…
Gruomotu “Fedja. Teodors. Tulio” sastatejuse Kristīne Želve, izdevs apguods „Mansards”. Juopīzeimoj, ka naseņ pi skateituojim atguoja ari Kristīnis Želvis veiduotuo kina par Teuvo Tulio „Fedja”
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec gruomotys izdevieju informacejis
Karteņa: apgadsmansards.lv


text:
„Man nav nikuo svareiguoka par tāvaini, dzymtū volūdu i saimi”O.Slišāns
Nu jau 5. godu myusu školā bārni var apmekliet nūvoda vuiceibas stundis. Tymuos teik apsprīsti ar Latgolu, Rēzekni saisteiti kulturas, tradiceju, viesturis, latgalīšu volūdas vaicuojumi.
Paguojušuo goda nūgalī Latgolas školu bārni tyka aicynuoti pīsadaliet Latgolas patriota Ontona Slišāna pīmiņai organizātā radūšū dorbu kokursā „Man nav nikuo svareiguoka par tāvaini, dzymtū volūdu i saimi”. Aizbraucūt iz Viļakas nūvoda Upītes cīma školu , kurā nūtyka konkursa izviertiejums, ar prīcu uzzynuojom, ka myusu školas 4. klašu bārni ir īguvuši gūdolguotuos vītas: Evelīna Līksniņa – 1.vītu, Renāts Kondrovs – 3. vītu, Denita Kuzņecova – atzineibu.
Lai veicas arī turpmuokajūs radūšajūs izaicynuojumūs!
Nūvoda vuiceibas školuotuoja Ingūna Zeiļa


text:
Romans veļteits publicistam, kulturys i sabīdriskajam darbinīkam, izdeviejam, pyrmuos latgalīšu atmūdys darbinīkam Fraņčam Kempam. “Tī, kas gaida smolku juo biografejis faktu i vysu padareitūs dorbu izkluostu, byus veilušīs. Intriga ir mozajā kūka žvūrgzdineņā, kas liktineigi saista Fraņci ar juo dzeivis liktineigajom sīvītem, kompozicejai soveigs fragmentarisms – tuos ir atseviškys epizodis, izvārstys ar asociacejom, īguodom, epizodiskim tālim, nūskaņu, ci Fraņča viestulis.”
NOMINANTI:
Annele Slišāne projekta #100dečiLatvijai stuosti
Dagnija Dudarjonoka, Gunta Nagle, Ligija Purinaša, Jana Skrivļa-Čevere ar dzejis kruojumu “Linejis”
Ineta Atpile-Jugane ar dzejis kruojumu “Mūdynuot muokuļus”
Raibīs ar stuostu kruojumu “Zalta tesmini”


text:
Breivdīnu pīduovuojuma agenturys kļyudys deļ divi sovā storpā napazeistami puori nūīrej vīnu un tū pošu atpyutys muojeņi un vāluok kotrs stuov par savu taisnebu.
Pēc divdesmit trejim lauleibys godim Pegija sprīž, ka nabyus par ļaunu pīkūrt korstuoku guni gimenes dzeivē, un iznūmoj nūmaļā vītā muojeņi, lai pavadeitu breivdīnys divatnī ar veiru. Tīsa, Frenks gon nasaredz tryukumus jūs lauleibā un ar vysu apmīrinuots. Tok breivdīnu muojeņu agenturys kļyudys deļuz tū pošu vītu atbrauc daudz jaunuokī Džilla un Tonijs, grybādami te nūsvinētattīceibu trešū godadīnu. Pēc korstomdiskusijom par tīseibom palikt muojeņā vīnim un izleiguma šampaneiša rūnuos lāmums pavadeit breivdīnys kūpā. Tūmār dreiži atsakluoj, ka dažaidom paaudzem gryuši rast kūpeigu volūdu,un breivdīnys palīk nacīšamas. Bet navļaunuma bez lobuma – kotrs puors īrauga gon sovys stypruos, gon vuojuos puses.


text:
Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā var īsaklauseit Latgolā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latgalīšu volūda vīnmār ir pīsaistejuse turistus, tuos unikalitate i skaneigums vylynoj īsaklauseit volūdys skaniejumā. Niu Leivuonūs, Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā, ir īspieja klauseitīs latgalīšu volūdu – muzyku i dzeju – bezvodu austeņuos.
Latgolys muokslys i amatnīceibys centrs apmaklātuojim pīduovoj jaunu aktivitati “Ieklausies Latgalē”, tuos laikā apmaklātuoji var sajimt bezvodu austenis i klauseitīs latgalīšu muzyku i dzeju. Itys pakalpuojums daīmams bez moksys, reizē latgalīšu volūdu austeņuos var klauseitīs 40 cylvāku.
Muzeja puorstuovi portalam lakuga.lv atkluoj, ka ir izveiduots ap 40 minutu gars dzīšmu saroksts, kurā pagaidom skaņ tikai grupu “Bez PVN” i “Dabasu Durovys” dzīsmis. Ar laiku ir plānuots īkļaut ari cytu grupu dzīsmis.
Itei aktivitate pīduovoj ari školānim apgiut latgalīšu volūdu i īpazeit Latgolys myusdīnu dzejnīkus. Apmaklātuojim i tim, kas grib dzierdēt latgaliskū, daīmama Annys Rancānis, Džeinys Gavaris, Oskara Seiksta, Voldemāra Vogula, Arvīda Gļaudys, Meldrys Gailānis, Dagnejis Dudarjonokys, Ivetys Dimzulis, Ingys Kaļvys-Mininis, Janys Skrivlis-Čeveris, Juoņa Ryučāna, Līvijis Līpdruvītis, Valentina Lukaševiča, Leontīnis Apšineicys i Inetys Atpilis-Juganis dzeja. Dzeju latgaliski īrunuojuši poši autori.
Itaida veida pīduovuojums ir vīneigais Latgolā. Lobūs laika apstuokļūs gosts var pajimt kaidu deči i īt atsapyust Daugovys krostūs, i klauseitīs latgalīšu volūdu. Zīmys mienešūs latgalīšu volūdu austeņuos varēs klauseitīs īkštelpuos.
Aktivitatis laikā teik īvāruotys vysys drūšeibys praseibys – austenis piec kotrys reizis dezinficej, taipoš apmaklātuoji ir byus īspieja ari distancētīs.
Pīduovuojums taiseits Vaļsts Kulturkapitala fonda i Latvejis Vaļsts mežu atbaļsteituos Latgolys kolturys programys projektu rezultatā. Projekta pīduovuojums veicynuos Latgolys literaruo montuojuma saglobuošonu i popularizēs latgalīšu volūdu.