text:
Latgalīšu literaturys raidīroksts “Puslopys” ir myusdīnu latgalīšu literaturys puslopu puorškūrsteišona – apsarunuošona ar autorim par raksteišonu, volūdu, kasdīnu i dzeivi kai taidu. “Puslopys” aicynoj īsaklauseit ari latgaliski pīraksteitūs dorbu voi tūs fragmentūs pošu autoru skaitejumūs, taipat kotrā sasatikšonys reizē tūp vīna jaunys dzīsmis skice ar satyktuo autora tekstu.
Itimā reizē sasateikam ar Aldi Bukšu.
Aldis Bukšs ir pyrmuo detektivromana latgaliski autors i reizē debitants latgalīšu literaturā kai taidā. Juo bibliografeja cikom nav cīši gara – 2015. godā izguoja debeja kriminalromans “Parādu piedzinēji” i par reizi izapeļneja skaiteituoju i kritiķu atzineibu, bet 2020. goda golā izdūts “Brāļi”/”Bruoli” – obejuos latvīšu volūdys rokstu tradicejuos raksteits dorbs –, i kai par Aldi saceja literaturzynuotnīks Valentins Lukaševičs, saleidzynojūt ar šaha terminologeju, par reizi ar itū jis beja nu pešku damkuos! Aldis Bukšs īt nu Zīmeļlatgolys, Baļtinovys, niu dzeivoj i struodoj Reigā, napagaisynojūt ari interesi i īsaisti sabīdryskajūs procesūs, kas saisteiti ar latgaliskū kulturu.
Ar latgalīšu literaturys autorim sasarunoj muzikis, viesturnīks i raidejumu vadeituojs Arņs Slobožanins i latgalīšu volūdys entuziaste, marketinga specialiste Edeite Husare.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


c: text/html

text:
Izzynuoja Pušys pogosta viesturi, dobys i kulturys vierteibys
14. aprelī Pušā bīdreibys ,,Radio Randeņš” muzeja telpos nūtyka Ērika Škutāna fotoizstodis „Latgolys piļskolni Latgolys dobys ainovā” nūslāguma pasocīņs, kurymā ar cikom naformalys apvīneibys „Kroma kolna bruoleste” prezentaceju pīsadaleja ari Aleksandrs Lubāns i Ivars Logins.
Aleksandrs Lubāns Rēzeknis nūvoda Pušys Zundūs taisa 9.-12.gs. latgaļu cilšu kūka pili, kurū nūsauca par Kroma kolnu. Sovā prezentacejā Aleksandrs pastuosteja par dorbim, kas nūteik , par pīmāru, kulturys sferā. Bruoleste pīsadalejuse Vilnis Starptautiskajā gruomotu izstodē, Ludzys godatiergā, demonstrejūt senejū latgaļu ceinis mokslu. Itūgod teik planavuoti skaisti pasocīni Kroma kolnā – Kroma kolna piļs svātki 25., 26. augustā i Baltu vīneibys dīna 22. septembrī.
Prīcej “Kroma kolna bruolestis” cylvāku pariotisms, entuziasms i aizrauteiba, ar kaidu jī nas latgaliskū sevī i leidzcylvākūs, gūdojūt Latgolys seņviesturi, volūdu, dobu.
,,Radio Randeņš” muzeja apmaklātojim tei beja dzeiva Latgolys kulturviesturis , dobys vuiceibys i Latgolys mīlesteibys stuņde.
Pasuocīni boguotynuoja Pušys vokalais sīvīšu ansamblis,,Cīlavenis” i Īveņa Trimalnīce ar skaistu Latgolys dobys skotu albumu.
Silvija Pīgožne, bīdreibys „Radio Randeņš” vaļdis prīšksādātuoja

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Broņs i Latgolys vuords
Janvara vydā ar aicynuojumu iz interveju puorsteidze Latvejis Radejis catūrtuos programys raidejuma “Latgolys vuords” redaktors Bronislavs Sprydzāns. Tod nu par Latgolys Studentu centra ituo goda planim i projektim 27. janvara raidejumā stuosteja Reigys biroja vadeituoja Edeite.
Raidejumu klausīs ite:
Paļdis Broņam par kasnedelis Latgolys stuostim vysys Latvejis radeju aparatūs! Prīca, ka pa reizei var dzierdēt koč kū ari par LgSC aktivitatem i pasuocīnim.
5. februarī 14:00 Rēzeknis Kuļturys nomā byus latgalisks pasuocīņs, kas byus veļteits Latvejis Radejis raidejumam “Latgolys Vuords” i tuo redaktoram Bronislavam Sprydzānam opolojā dzeivis jubilejā. Pasuokumu organizej Rēzeknis nūvoda pašvaļdeiba, i iz tū aicynuoti kulturys i sabīdriski aktivī darbinīki, kai ari sevkurš, kam nav vīnaldzeiga latgalīšu volūda i tuos nokūtne.
90.godu suokumā radejis raidejums “Latgolys Vuords” tyka izveiduots ar mierki paruodeit latgalīšu volūdys vierteibu. Par tuo redaktoru kliva Nagļu pogosta dzeivuotuojs Bronislavs Sprydzāns. Godu garumā jis naatlaideigi raudzejs byut kluot vysūs nūtykumūs Latgolā, kai ari maksimali daudz informacejis dūt sovūs raidejumūs par Latgolys ļaudim.
Svineigais pasuokums byuteibā baļsteits iz latgalīšu volūdys populariziešonu i nūzeimeigumu. Pasuokumā byus īspieja atsavērt iz 20 godu laikā padareitū, kai ari īsaklauseit B. Sprydzāna vadeituo raidejuma intervejuos ar dažaidim cilvākim – politikim, kulturys darbinīkim, muzykantim i ari prostajim lauku ļaudim.
Bronislavu jubilejā sveic ari “Latgolys Studentu centrs”, vielejūt vēļ daudzi latgalisku catūrtdīnis vokora raidejumu, spāku i prīcu byut kluot i stuosteit!
Bīdreibys 2008.- 2011. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs, i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu.


text:
Izdūta gruomota par dirigeņtis Terēzis Brokys dzeivi i davumu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
2018. gods nūslāgumā izguojs Annys Rancānis dokumentalais stuosts “Aiz azara bolti bārzi…” par izcyluos Latgolys dirigeņtis i pedagogis Terēzis Brokys dzeivi i naatsveramū īguļdejumu Latgolys i Latvejis kulturvidis saglobuošonā i atteisteibā, informej Daugovpiļs piļsātys dūmis kulturys puorvaļde.
Kab stuostejums par Terēzi datyktu da skaiteituoja, gruomotys idejis autori i izdeviejs Daugovpiļs piļsātys dūmis Kulturys puorvaļde jau 2015. godā suoce sadarbeibu ar Latgolys literati i žurnalisti Annu Rancāni. Nazcik godu garumā nūtyka intensivs pietnīcyskais dorbs, kurymā tyka salaseitys mutvuordu i dokumentaluos līceibys, kū deve i poša Terēze Broka, i ari juos kolegys, koru dzīduotuoji, kulturys darbinīki, rodi i cyti cylvāki, kas nazkod ir sasadorbuojuši ar dirigeņti, kai ari tyka atlaseiti Reigys Rakstnīceibys i muzykys muzeja, Latvejis Vaļsts arhiva, S. Broka Daugovpiļs Muzykys vydsškolys i c. īstuožu arhivu dokumenti i fotografejis. Gruomota papyldynuota ari ar audio materialu – muzykys disku. Jamā digitalizātys div platis “Latgalian (Latvian) Folk Songs” ar latgalīšu tautysdzīsmem, kurys izpiļdeja Stanislava i Terēzis Broku vadeitī kolektivi. Platis tyka īraksteitys 1962. godā. Gruomotys i muzykys diska dizaina autore ir Sandra Ošiņa.
Zeimeigi, ka gruomotys izīšonys gods ir Latvejis symtgadē, partū ka, sekojūt dirigeņtis myužam, grybūt nagrybūt leidza var izdzeivuot ari myusu vaļsts liktiņam gondreiž vysa godu symta garumā. Taipat cīš zeimeigi, a tymā pošā laikā ari naizsokomi suopeigi, ka gruomota izīt taišni Terēzis aizīšonys godā. Kai nūruoda gruomotys autore A. Rancāne: “Datryuka pavysam nadaudz, kab Terēzeitis rūkuos īsagultu gruomota par juos skaistū i boguotū myužu. Varams, ka daudz kas palyka napasaceits, tok svareiguokais ir sirds syltums, gaišums i mīlesteiba, kū Terēze atstuojuse vysim, kas jū pazyna. “Aiz azara bolti bārzi…” nu ir palykuse par pīminis gruomotu izcylai personeibai, Muorys zemis meitai – Terēzei Brokai.”
Gruomotys attaiseišona plašuokā auditorejā planavuota 2019. gods janvarī.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Raidejums “Cytaidi latviskais” gastej pi Eriņu saimis
Latvejis Televizejis raidejums “Cytaidi latviskais” junī beja gostūs pi dzīsminīka, kulturys darbinīka i zemnīka Andra Eriņa saimis Rēzeknis nūvoda Drycānu pogostā. Eriņu i Andra muosys Anitys Vuorkalis saimis sasatikšonys īmaslys beja Andra mozdāla, meitys Agnesis dāla, raudzeibys. Raidejumā Andris Eriņš kūpā ar dālu Artūru stuosta ari par sovu zemnīku saimisteibu, Eriņu sātys saimineica Aina cap maizi, vysa leluo saime kūpā muzicej.
Nailgi pyrma raidejuma pyrmizruodis pieški myužeibā aizguoja Andra Eriņa meita Aija. Raidejuma veiduotuoji viestej, ka Aija paliks jūs atmiņā kai jauna i talanteiga sova nūvoda patriote, kaida jei satykta raidejuma fiļmiešonys reizē…


text:
Portals lakuga.lv pīduovoj bezmoksys latgalīšu rokstu volūdys konsultacejis
Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv regulari sajam vaicuojumus i pi vajadzeibys īt tolkā latgalīšu rokstu volūdys lobuošonys dorbūs, deļtuo aicynojam gon uzjiemiejus, gon sabīdryskuos organizacejis, pošvaļdeibu īstuodis, kai ari privatpersonys drūsai izmontuot īspieju pasakonsultēt par latgalīšu rokstu volūdys pareizraksteibys vaicuojumim. Bezmoksys konsultacejis var sajimt par tekstim, kuru zeimu skaits ir da vīnys tyukstūšys.
Publiskajā telpā dažaidūs formatūs vys vaira pasaruoda teksti latgalīšu rokstu volūdā, nu rokstu volūdys kvalitate kūpumā vys tik cīši napīaug. Deļtuo portala lakuga.lv specialisti aicynoj uzjiemiejus, sabīdryskuos organizacejis, pošvaļdeibu īstuodis, kai ari privatpersonys izmontuot portala konsultacejis latgalīšu rokstu volūdys tekstu pareizraksteibai. Bezmoksys paleidzeibu var sajimt tekstim, kuru zeimu skaits ir da vīnys tyukstūšys. Tī var byut dažaidi informativi teksti, produkcejis voi pakolpuojumu aproksti, sveicīņu teksti i cyta informaceja. Ka zeimu skaits leluoks voi teksts prosa specifisku īsadzilinuošonu, tod latgalīšu rokstu volūdys korektura ir īspiejama kai moksys pakolpuojums.
Portala lakuga.lv redaktore Sandra Ūdre soka: “Portals regulari sajem vaicuojumus voi aicynuojumu tolkā puorbaudeit latgaliski raksteitūs tekstus, kū lobu pruotu ari dorom. Myusu mierkis i gribiešona ir, kab publiskajā telpā pasaruoda vys kvalitativuoka latgalīšu rokstu volūda, deļtuo drūsai aicynojam vaicuot paleidzeibys. Pīmāram, napaseņ preciziejom Rēzeknis galis kombinata Juoņa dīnai veļteituos produkcejis latgaliskūs tekstus. Prīcej, ka uzjāmumam ruodejuos svareigi, kab latgalīšu rokstu volūda byutu piec īspiejis korektuoka.”
Kab sajimtu portala paleidzeibu latgalīšu rokstu volūdys puorbaudei, apsavērt vajadzeigū tekstu juosyuta iz info@lakuga.lv.
Medeju “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” uztur i darbeibu nūdrūsynoj bīdreiba “LgSC”, kura jau vaira nikai 15 godu eistynoj dažaidus ar latgalīšu volūdys saglobuošonu, atteisteišonu i populariziešonu saisteitus projektus. Portals lakuga.lv sovu darbeibu īsuoce 2007. godā, tys vys vēļ ir vīneigais medejs pasaulī, kura saturs teik sagataveits tikai latgalīšu rokstu volūdā – viesturiskā latvīšu volūdys paveidā. Portals regulari gatavej i publicej rokstus i informaceju par latgalīšu rokstu volūdys viesturi, vaicuojumim, kai ari praktiskim padūmim raksteitprasmis uzlobuošonai.
Nu 2021. goda 1. maja da 2022. goda 30. apreļa bīdreiba “LgSC” eistynoj projektu “Bīdreibys “LgSC” kapacitatis styprynuošona pylsūniskuos sabīdreibys i īdzeivuotuoju leidzdaleibys veicynuošonai i tūs interešu puorstuoveibai Latgolys regionā”. Projekts sajiems atbolstu Aktivūs īdzeivuotuoju fonda kapacitatis projektu konkursā. Projekta finansātuojs ir Islande, Lihtenšteina i Norvegeja. Sajimtais atbolsts 19 994,87 €. Vaira par projektu var izzynuot ite: https://lgsc.lv/aktivus-idzeivuotuoju-fonds/.


text:
Rēzeknē nūtiks 10. storptautyskuo latgalistikys konfereņce
30. novembrī i 1. decembrī Rēzeknē nūtiks 10. storptautyskuo latgalistikys konfereņce “Myusu dīnu latgalīšu volūda”, informej pasuokuma koordinatore Ilga Šuplinska.
Konfereņce veļteita myusu dīnu latgalīšu raksteibys pyrmuos normativuos apsprīdis 110 godu jubilejai i pošreizejuos raksteibys nūsacejumu desmit godim.
Konfereņce tiks atkluota 30. novembrī 9 stuņdēs Rēzeknis Tehnologeju akademejā. Paraleli filologu i viesturnīku referatim latgalistikys konfereņcis programā īkļautys ari diskusejis “Medeji Latgolā, tūs sasnīdzameiba i saturs”, “Latgalīšu literaturys šudiņdīna, reitdīna voi vakardīna?”, kai ari Kārļa Skalbis puorsokys “Kaķīša dzirnavas” puorlykuma latgaliski “Kačeiša patmalis” prezentaceja.
30. novembra vokorā nūtiks ari jau par tradiceju palykušais literari muzykalais Andrejdīnys pasuokums, kurā uzastuos dažaidi latgalīšu literati i muziki, kai ari tiks prezentāts Raibuo dzejūļu kruojums “Pistacejis”.
Konfereņcis dorbs turpynuosīs 1. decembrī nu 9 stuņdem reitā i tiks nūslāgta ar diskuseju “Myusu dīnu latgalīšu volūda: padareitais i doromais”, kai ari humanitaruo žurnala “Via Latgalica” (9) prezentaceju.


text:
Latgalīšim jauna kina – „Vīna vosora deļ vysu”
Sastdtiņ, 18. majā Rēzeknē Latgolys viestnīceibā „Gors” 17:00 sovu pyrmizruodi pīdzeivuos jaunuokuo latgalīšu kina „Vīna vosora deļ vysu”.
Kina „Vīna vosora deļ vysu” ir myusu dīnu drama, kas stuosta par vīnkuoršu latgalīšu saimi, taidu pošu kai daudzejis niu Latgolā i Latvejā. Kinys varūņus skuoruse itam laikam tik īrostuo i tik suopeiguo problema – izceļuošona iz uorzemem, aizīšona nu dzymtuos sātys i saimis. Nazkod tyvu cylvāku dzeivis vaira nikod naīs pa vacam, atškierteibys laikā kotram ir izaveiduojuse sova pīredze i dzymušys sovys vajadzeibys i sovys nuokūtnis cereibys. Kinys centrā ir palicieju i aizbraucieju sasatikšona Latgolys sātā, tei ir atškireigu pīredžu i vajadzeibu sasadūršona. Kotram ir sova dzeive i sovs redzīņs iz lītom, tok, kab varātu sadzeivuot, ir juopījem cytu cylvāku izvēlis i tys par reizis nimoz nav tik vīglai i izdorams. Kotram sova dzeive, tik vosora deļ vysu vīna – laiks, kod raudzeit sasatikt i naizaškiert iz myužu.
Kinys režisors ir Edgars Blinovs (Latgolys entuziastu grupa BIĻDIS), vaira zynoms kai kinys „Latgolys laikadečs” (2011) režisors. Kinys filmiešona nūtyka aizvadeitajā vosorā Rēzeknis nūvoda Ūzūlainis pogosta Pauliņūs, Ruņču sātā, īsaistūt golvonū lūmu atveiduošonā gon Latgolā jau zynomus cylvākus, gon atkluojūt pavysam jaunus talantus. Kinā golvonuos lūmys atveidoj Daila Ekimāne, Diāna Bernāne, Ilmārs Dreļs, Andrejs Rudzinskis, Santa Seržante i daudzi cyti.
Ziņu sagataveja: LaKuGa


text:
»...KAI YUDIŅS OLŪTĀ«
Turu rūkōs Pītera Stroda gramatikas jaunū izdavumu ar cereibu, ka šei grōmateņa varātu byut ceļa rōdeitōjs un kompass myusu dīnu latgaļu volūdas graustu un drupu teirumā, kas pylns ar nazōlem, dzalūņdrōtim, nu kurom vajadzātu tikt vaļā. Bet tys nūteik ar gryuteibom. Mes, latgalīši, pēc runas ōtri varim saprast, kurā dabasu pusē cylvākam šyupuleits karynōts. Varbyut tautīši nu cytim nūvodim tū tai najyut, bet mes atškērsim pat leivōnīti nu preilīša, kas ir vystyvōkī kaimini, un beja pat laiks, ka Leivōni ītylpa Preiļu rajonā. Bet tys naleidzēja. Leivōnīši kai staipeja sovus vōrdeņus, tai staipa ari šudiņ, bet preilīši kai ēde vōrdu golūtnes, tai ād pa šai dīnai. Un kur vēļ bolvenīši ar sovu volūdas meikstumeņu, un Krīvijas pīrūbežas runas prostums ar rusicismim, kū klausūtīs, līkās, ka esi pōrcalts symts godus atpakaļ.
Tōpēc es sovā filmā »Cylvāka bārns«, lai kai ari gribēju, navarēju latgaliskajā runā panōkt kūpsaucēju. Jo Boņuks un Pataļču Jezups beja nu Rēzeknes, mama nu Kolupa, vacaistāvs un Dakuļu Aleksis nu Gaļānim, Kazačs nu Rogovkas, Zuze nu Bolvim, bazneickungs nu Preilim, muzykants Izidors nu Leivōnim, Paulīneite nu Viļānim, krystāvs nu Varakļōnim, nu kurīnes ari pats veiskups Strods. Kotra aktīra latgaliskajā runā skanēja sova īpatneiba. Vīni par tū mani kritizēja, bet Annai Rancānei tys dyžan patyka. Dzejneicai muns Bonifacija Paulāna pogolms rōdejōs kai skaists dōrzs ar vysaidom pučeitem. Tik ir Latgola ar sovom izlūksnem! Tik teišam, tai tys ir.
Bet nu »pogostu volūdnīki« tykuši pi teikšonas: gon radio, gon televizijā līk Latvijai maneit, ka latgalīšu pareizō volūda ir tei, kurā kaidreiz runōja jūs dzedy i babys. Pīdūdit! Es taidus vōrdus pat bērneibā nalītōju. Maņ beja vacaistāvs un vacōmōte.
Skaņ un sprakšinej naids. Pat maņ zvona un syudzīs par volūdas reformu, kura asūt aizlīguse Stroda gramatiku un tōs vītā deklarējuse jaunu. Dažu volūdas aktivistu kaisleibas ir tik napatīsas un nažēleigas, ka, tom nūtycūt, vajadzātu saukt paleigā tīsu varu. Bet nasauc, jo patīseibā tam nav pamata. Es skaidrōju šū lītu pi specialistim un nu varu apgolvōt, ka nikaida reikōjuma – kaut voi par tū, kai raksteit divskani: ar burtu ō, uz kura garumzeime, voi uo ar divim burtim – patīseibā nav. Ir volūdas centra »pareizraksteibas nūsacejumi«, kurūs mynāts, ka var lītōt kai vīnu, tai ūtru variantu, tikai joīvāroj konsekvence.
Voi tū vajadzēja dareit tagad? Tys ir cyts jautōjums. »Nūsacejumu« radeitōji laikam nav zynōjuši senejū gudreibu, ka uz pōrcaltuves zyrgus namaina, bet jī tū dareja – un pūsts nu tō jau acim radzams. Ir pōrtraukts dabeigais process, un saskaņas vītā, kas ļautu latgalīšu volūdai styprynōt sovu lūmu un vītu, ir radeits namīrs, sektantisms un bezaugleiba. Bet lelōkais naprōts beja paziņōjums, ka Stroda gramatika kai taida asūt kaut kas vēļ napabeigts un kū nu vajadzātu kūpejim spākim pylnveidōt... Un aizgōja kai pa calmim, ka, klausūtīs dažu lobu latgalīti, kas nu pīrūbežas ar Krīviju, ir jōsorkst nu kauna. Maņ vyss myužs pagōja, streidūtīs ar cytu nūvodu »patriotim«, pīrōdūt, ka latgalīšim ir sova volūda, kurā nav nikō krīvyska. Jo jī maņ bōze acīs »vysi muni gosti beja« un cytus myusu volūdas krōšņumus – babu i dzedu īskaitūt, tod es sovōs filmōs atbiļdēju ar tū, ka latvīšu runā spraužu krīvu vōrdus kai boļševiku laikmeta zeimi. Mani saprota un smējōs. Bet nu asmu bezspēceigs, jo pa radio skaņ taids »Vitebskas dzeravņas« žargons un taidā volūdas intonacijā, ka leidz ar mani sorkst tos debešu puses, kas deve mums latgaļu dzejnīkus un rakstnīkus. Un nu mums īstōsta, ka senī latgali radio saukuši radejs. Redzit, es nazynōju, ka Jersikas Vysvaļžam beja radejs. Myužu dzeivoj un myužu mōcīs! Nūstrōdōjis vairōk kai pusgodusymtu kino laukā, tagad dzēržu, ka kino Latgolā vairs nav kino, bet kina voi kins. Tai ari nazynu, kaidai dzimtei »dzeravnis volūdnīki« pīskaita munu mōkslu.
Un nazynu, kai vēļ pōrkristeis munu profesiju, jo skotuvi vajagūt saukt par vārtuvi, jo latgalīši navys skotūtīs, bet verūtīs. Bet kai tod maņ byutu jōsoka – skaists dobas skots voi verts? Un tai bez gola. Vairs nav ni sporta, ni aktu zāles. Bet ir zals, kai pi Krīvijas rūbežas tū izrunōja skūlas direktors nu Polockas. Un uz Krīvijas kartes vairs nav Sibirijas, bet ir Sibirs. Voi par gūdu istrebitelim un čekistim, kas uz turīni syuteja latvīšus? Nu jau skūlas vītā roksta škola. Te mani apstreidēs, ka poši Latgolas izgleiteibas darbinīki izdeve žurnalu »Latgolas Škola« un nūdybynōja Školōtōju savīneibu. Jā, tai beja, bet tod jī saprota sovu naapdūmeibu un vīnōjōs pīderēt Eiropas kulturai. Un sōka syuteit sovus bārnus uz skūlu pi skūlōtōjim. Lobōk vālōk, kai nikod, vajaga atvērt acis uz vēsturi. Latgalīši vēļ nabeja aizmērsuši, ka Vitebskas guberņas školōs latvīšu volūda beja aizlīgta. Par runōšonu sovā volūdā lyka tupēt uz celim ar zērnim pībārtā klases koktā un uzkarynōt uz kryutim kauna dēleiti ar uzrokstu Я roBopил пo лaTышckи. Jā, mes jim bejom latvīši. Kaut vitebskīšu, bet – latvīši.
Tagad, kod asam sovā vaļstī, kaidam cīši gribīs, lai mes tūmār byutu Vitebskije latyši. Kurim ir na tikai škola un školōtōji, bet nu ari sova gazeta. Nu, naattaisnojit, ka šys vōrds ir nu franču volūdas! Cik zynu, avīzes Latgolā nu tōs puses pi mums natyka. Varbyut daži muižinīki pasyuteja nu Francijas. Tikai latgalīši tō nazynōja. Parīze nu mums beja tōli kai zvaigzneite debesīs. Un tū redzēt mums naļōve divgolvainō ērgļa spōrns, zam kura ānas lasejom krīvu gazetas. Un Lenins, pagōjušō godusymta sōkumā īsaradis Reigā, latvīšu socialdemokratim stōsteja, ka gazeta ir navīn kolektivais propagandists un agitators, bet ari kolektivais organizators. Un nūorganizēja tū, ka boļševiku okupacijas laikā kotra gazeta skaitejōs kompartijas CK organs. Un vysi tī organi kai ostoņkōja taustekli žņaudze kotru latvīti, kurs kaut koklu pastīpe uz Parīzes pusi. Beja mums Reigā taids breivdūmōtōju puļceņš »Franču grupa«. Es jūs pazynu. Organi nažēleigi izarēkinōja ar šim navaineigajim cylvākim. Taitod – vēļ vīna pīmiņas zeime par tautas prīku dzeivōt socialisma lāgerī?
Tai myusu »Vitebskas latvīši« sauc atpakaļ drukas aizlīdzēja, latgalīšu kōrēja un šōvēja gubernatora Muravjova montōjumu un ceļ jam pīminekli, ar varu līkūt munam Boņukam uz Latgales kongresa jubileju gaideit gostus. Na cīmeņus, bet gostus... Sōkumā beju nykns bez gola, ka munu varūni bez munas ziņas nu breivōtōs Latvijas pōrceļ uz Vitebskas guberņu. Bet, lai! Dīveņš redz, kū mes kotrs dorom, un atdareis mums pēc nūpalnim. Jo filmā naprotu panōkt, lai aktīri runōtu vīnōtā izlūksnē, tod tūmār maņ izadeve atteireit nu rusicismim. Jo muns vērsuzdavums beja un ir – vīnōt Latviju gorā. Bet šudiņ ar »Vitebskas dzeravņas« žargona gūdā ceļšonu tū vīn dora, lai pasveitrōtu Latgolas kaidreizejū pīdareibu Krīvijai. Gaidit vīn! Vēsturē jau beja kaut kas leidzeigs. Moz kuri laikam pīmiņ, ka 1958. goda decembrī Reigā nūtyka grandioza Latgolas Kulturas nedeļa, kuru sareikōja jau pēc goda »atmaskōtais« un iznycynōtais »nacionalkomunistu grupējums« padūmu Latvijas vaļdeibā. Dēļ kam jī tū dareja? Svareigi šudiņ, kod pīminim Latgolas vēsturiskō kongresa symtgadi, tū īgōdōt, jo Latvijas kompartijas Centralajā komitejā Arvīda Pelšes grupējums gatavōjōs lobōt »vēsturiskū kļyudu«, kū izdareja latvīši Rēzeknes kongresā, atdolūt Latgolu nu Vitebskas guberņas. Pelšisti jau gatavōja dorbaļaužu lyugumus, bet Berklavs, Kalpiņš, Pizāns, Nikonovs, Brencis un daudzi cyti veice šū grandiozū Latgolas kulturas manifestaciju, kas pīrōdeja, ka Latgola ir naatjamama Latvijas daļa. Un pelšisti zaudēja. Pēc goda Kremļa bļūdlaiža revanšējōs, bet tys jau ir cyts stōsts. Muna tema ir – latgaļu volūdas atbreivōšona nu Vitebskas guberņas ānas!
Maņ Boņuks rudinī īs skūlā, navys školā, un pi Paulānim atbrauc na gosti, bet cīmeni, un Boņuka lelōkō autoritate nav dzeds, bet vactāvs. Kai raksteja Klīdzējs sovā stōstu krōjumā »Gōjputnu dzīsme«. Un »Cylvāka bārnu« saprūt leli un mozi vysā Latvijā. Šū grōmotu Klīdzējs jau beja rakstejis vaļsts volūdā. Un te grybu uzsvērt un izceļt jēdzīni »vaļsts volūda«, navys »literarō volūda«, kai leidz šam pījimts runōt. Voi tod »Gōjputnu dzīsme« nav literatura? Un Raiņa »Munu jaunu dīnu zeme« taipat? Tōpēc mes nadreikstim ni poši, ni cytim ļaut pazamōt sovu rokstu volūdu, pīškirūt Latvijas vaļsts volūdai literarōs volūdas monopolu. Myusu volūda ir stypra ar sovim pareizraksteibas lykumim. Un daudz kas lobs jau saraksteits kai pyrms kara, tai ari emigracijā. Un katōļu Bazneicas izdavumūs.
Bet golu golā nikas tragisks nav nūticis un – nanūtiks! Jo myusu katōļu Bazneica vysūs laikūs beja, ir un byus vysstabilōkō latgalīšu volūdas uzturātōja un latviskuma aizstōve Latvijā. Ūtrkōrt, tys, kas jau saraksteits, ir taidā svorā, ka tū pōrspēt nivīns vairs navarēs. Un, treškōrt, uzvarēs tys, kas latgaliski uzraksteis kū taidu, ka kūrzemnīki un vydzemnīki stōvēs ryndā pēc grōmotas un laseis latgaļu volūdā. Varbyut ari tod, ō jo byus raksteits ar divim burtim, kai tū sludynoj streidu vainineica Lidija Leikuma. Vysu izškir paveiktais dorbs. Licit pi sirds, ka Stroda gramatiku var papyldynōt tikai ar jaunim, nūzeimeigim rokstu dorbim, gramatika bez literaturas ir tukši vēja zīdi. Un tōdēļ »Vitebskas dzeravņas dialekts«, kū okli ceņšās kuļtivēt, paliks kai »unikala« parōdeiba. Jo es uzjimtu filmu par cara laiku Latgolu, tod tikai sadarbeibā ar Lidiju Leikumu... Bet šudiņ Latvijai tik napīcīšamō un dzeivō latgalīšu volūda, kuru daudzi jau īmīļōjuši un saprūt, poša par sevi nūkrateis Muravjova zōboku dubļus, un nivīns normals latgalīšu rakstnīks nabrauks ar limuzinu pa tanku orumim, dzalūņdrōtim pīmārōtim kryumim, bet pa ceļu, kuru atteirejuši myusu rakstnīki. Un nadzers yudini nu tanku grōva, bet nu breinumdareitōja olūta, kuru vysus godus sorgōjuse myusu Bazneica un kuru nu gružim atteireja V. E. Pīters Strods.
Taida ir myusu volūdeņa – kai yudiņs olūtā! Jemit tū un lītojit, uzlobojūt un papyldynojūt ar tekstim, tikai tai varēsit dūt Latvijas vaļsts volūdai daudzus skaistus senejūs un trōpeigūs latgaļu vōrdus. Na krīvu, bet – senejūs latgaļu vōrdus! Mums taidu ir daudz, un myusu uzdavums tūs atgrīzt vaļsts volūdā par prīku un svēteibu vysai Latvijai.
Jōņs Streičs


text:
Sovu reizi myusu viesturis puslopuos var atrast pa kaidai izcylai personeibai, par kuru, tai viņ redzīs, grybātūs dazynuot vaira. Taids ir ari muokslinīks, Rēzeknis muokslinīku kūpys dalinīks, Muokslys akademejis profesors Arvīds Egle, kuram ituo goda pavasarī byutu palykušs 115 godu. Napaseņ dīnys gaismu īraudzejuse ari monografeja par itū, vīnu nu radzamuokūs Rēzeknis pyrmskara muokslinīku.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Studiņs 2010
Izsuokūt studejis dyžanuos i augstuos školuos, eistynam studentam sātā palicieji leidza saryupej dažaidus lauku lobumus i tim, kas atbrauc iz Reigu nu Latvejis austrumu pusis, nav svešs ari taids ar mīlesteibu gataveits iedīņs kai studiņs, kū cytur saukoj par soltū gali. Latgolā studiņa pagataveišonai ir sana viesture – taipat kai braukšonai studēt iz Reigu.
Itūgod obejis lītys teik apvīnuotys muzykalā pīdzeivuojumā – studentu festivalā „Studiņs 2010”, atvadūt iz Reigu koč kū sovu i reizē sateikūt ari kaidu itepoš iz vītys. Muzykalī lustynuotuoji – kustynuotuoji:
„Dabasu Durovys” – latgalīšu pozitivais roks i nadzīstūšuo piparmātru čaja nu Daugavpiļs!
„ak69” – Reigā satikta, nu latgalīšim draudzeigi i zynoma grupa ar izceļsmi nu Bauskys pusis. Maineigi namaineigi skaneigī.
„Sovvaļnīks” – Pats sevī dzeivs i vysu vieju atpyusts nu Rēzeknis iz Reigu. Muzykali drupeit smoguoks skatiejums iz Latgolys smeļdzi.
„Green Novice” – Matinoj latgaliski. Matinoj pasmogi i nu vysys sirds, bet tici ci nā – īdvasmu rūn nu tautys muzykys. Kai smejīs – vyss smogums nu Preiļim!
„New Buzz” – Rēzeknis rok-pīskandynuotuoji niu skandēs vēļ vīnā nu Reigys koktim!
„Crust” – auškomceļšonuos ir nūtikuse! Tev byus ļauts jūs otkon apsavērt/pasaklauseit pavysom dzeivā variantā! Jī tī, kas nu Varakļuonu.
Danču placī – Līvānu diskō: Mixmeistars Raitis(live) un DJ Romantronix
Paralelai gurnu kustynuošonai dzeivuos muzykys i dzeiva DJ pavadiejumā, drupeit nostaļgejis i studiņa – nu vysa pa gobolam vīnā prīcā!
Sasatikšonuos vīta jau ar pyrmū reizi namaineiga: klubs NABAKLAB 16. septembrī 22:00! Nazynuotuojim – Z.A.Meierovica buļvars 12, natuoļ nu trejom zvaigznem.
Studiņa vuoreituoji: Latgolys Studentu centrs
Vaira dazynuošonai: https://lgsc.lv
Nūdava pi īejis: 2,50 LVL
Studentim, školānim: 2,00 LVL
Ar atlaižu kuponu (varēs dabuot, aizeimūt iz kaidu nu puorejim Latgolys Studentu nedelis pasuocīnim): 1,50 LVL


text:
“Boņuka” bolvys sajiemieji zynomi (+foto, video)
Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks“ itūgod tyka padūtys jau ostoitū reizi. Itymā godā Boņuki par panuokumim 2015. godā padūti 19 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos. „Boņuks“ ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2015” sajiemieji:
Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturā – katuoļu pravestam, kulturviesturnīkam i sabīdryskajam darbinīkam Albertam Budžem
Sabīdreiba i kultura:
Goda cylvāks kulturā: Iveta Apkalna (varganiste, Izcileibys bolvys kulturā sajiemieja
Goda nūtikšona: Lūznovys muižys atkluošona – jauna vīta ari latgaliskajom aktivitatem
Par latgalīšu volūdys populariziešonu: Kuorsovys nūvoda pošvaļdeibys projekts „saRedzi latgalīšu volūdu” 2. daļa
Goda amatnīks/saiminīks: Veikala „O! Marta” i škārsteikla veikala taiseitslatgola.lv saiminīks „Latgolys Studentu centra” latgalīšu gruomotu golda koordinators Artis Logins
Goda snāgums vizualajā muokslā: Glebs Pantelejevs ar izstuodi „Latgales rapsodija”
Goda snāgums skotuvis muokslā: Festivala „ORGANismi” uzvadums „Saule. Bērni. Rainis”
Goda snāgums audiovizualajā muokslā: Latgalīšu volūdys apvuiceibu video
Par latgalīšu kulturys populariziešonu Latvejā i pasaulī: Gruomota „Ludzas igauņu pasakas”, tulkuotuojs Guntars Godiņš
Muzyka:
Lobuokais snāgums pop/rock muzykā: „Dabasu Durovys“ ar dzīsmi „Pādys” i koncertdarbeibu
Lobuokais snāgums tautys muzykā: Etnoroka grupa „Laimas Muzykanti” ar albumu „Rodi” i koncertdarbeibu
Lobuokais snāgums alternativajā muzykā: Poetiskuo roka apvīneiba „Kapļi” ar albumu „Ašņa dasys”
Lobuokais snāgums akademiskajā muzykā: Andrejs Selickis „Šyupeļdzīsme Jēzum”
Lobuokais muzykys video: „Tautumeitas” ar videoklipu dzīsmei „Aņņeite”
Goda debeja muzykā: Grupa „Tautumeitas”
Lobuokais snāgums šlagermuzykā: Aņss Ataols Bierzeņš ar albumu „Pasaver”
Radejis hits: Dabasu Durovys – “Pādys”
Literatūra:
Lobuokais snāgums literaturā: Anita Mileika ar dzejis kruojumu „mūžīgā nepārtikusī stirna”
Lobuokais izdavums/gruomota: „Alise Breinumu zemē” Luisa Kerola gruomotys tulkuojums latgalīšu volūdā
Bolvys padūšonys ceremonejis video
Izvaduma “Saule. Bērni. Rainis” video


text:
Izsludynoj konkursu „Latgolys prozys skaitejumi 2020”
Kab veicynuot literarū procesu Latgolā, dūdūt vareibu latgalīšu rokstu volūdā voi latvīšu literarajā volūdā rokstūšim autorim satikt leluoku auditoreju, bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” organizej konkursu „Latgolys prozys skaitejumi 2020”, portalu lakuga.lv informej konkursa koordinatore Ilze Sperga. Konkursā aicynuoti pīsadaleit vysa vacuma Latgolys kulturtelpai pīdareigi autori, kurī roksta prozu. Lobuokajim autorim byus vareiba pīsadaleit storptautyskajā literaturys festivalā „Prozas lasījumi 2020”.
Literarūs prozys tekstu konkurss „Latgolys prozys skaitejumi 2020” nūtiks divejuos – nakluotīnis i kluotīnis – kuortuos. Nakluotīnis kuortā autori aicynuoti īsyuteit sovus prozys tekstus, kū konkursa organizatori nūdūs žurejai anonimai viertiešonai. Kluotīnis kuorta nūtiks ituo goda 14. novembrī Lūznovys muižā, kod autori skaiteis sovus prozys tekstus, žureja viertēs skaitejumu i div lobuokajim pīškiers vareibu pīsadaleit storptautyskuo literaturys festivala „Prozas lasījumi 2020” pasuocīņūs, kas decembra suokumā nūtiks Reigā.
Autori aicynuoti īsyuteit pošu radeitūs i da tuo napublicietūs tekstus latgalīšu rokstu volūdā voi latvīšu literarajā volūdā. Dorbi tiks vārtāti, vysu vaira izceļūt na teksta volūdu, bet literaruo teksta kvalitati i pīdareibu Latgolys kulturtelpai.
Konkursa „Latgolys prozys skaitejumi 2020” dorbus viertēs literaturzynuotneica Maija Burima, dzejneica Anna Rancāne i rakstneica Laima Kota.
Pīsacejumi leidz 2020. goda 15. oktobram nūsyutami bīdreibai “Latgolys Studentu centrs”, e-posts ilze@lgsc.lv. Pīsacejumā juobyut teksta elektroniskajai versejai, ziņom par sevi (vuords, pavuorde, dzimšonys dati, nūsadorbuošona, eisa rodūšuo biografeja) i kontaktinformaceja (telepona numers, e-posts). Konkursa nūlykums ITE.
Autorus, kurūs aicynuos daleibai „Latgolys prozys skaitejumūs 2020”, informēs personeigi i jūs vuordus novembra suokumā izziņuos bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” sātyslopā lgsc.lv i Latgalīšu kuturys ziņu portalā lakuga.lv.
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) ir navaļstiska organizaceja, kas apvīnoj cylvākus, kam ir svareigi saglobuot i atteisteit Latgolys i latgaliskū kulturtelpu, latgalīšu volūdu. Bīdreiba vysod ir raudzejuse vysu pyrma atbaļsteit jaunūs latgalīšu autorus i izdūt kvalitativu literaturu, viereibu vaira dagrīžūt jaunīšu auditorejai.
Festivals “Prozas lasījumi” nūteik nu 1995. goda, jū organizej Latvejis Rakstnīku savīneiba. Laika gaitā „Prozas lasījumi” nu nalela pasuocīņa Andreja Upīša dzimšonys dīnys pīmiņai izauguši vairuoku dīnu prozys festivalā, kura programā ar sovu jaunuokūs dorbu voi jūs fragmentu skaitejumim pīsadola vysaidu paaudžu Latvejis i cytu vaļstu rakstnīki. Itūgod pyrmū reizi festivalā pīsadaleis ari lobuokī Latgolys autori.


text:
Hiphopa izpiļdeituojim Ūgai, Bruolānam i Alfyman sadarbeiba dzīsmē “Gravitācija netur”
Roksta autors: portals lakuga.lv
Latgalīšu reperim Ūgai i Bruolānam, sasadorbojūt ar bruocānīti Alfyman, topuse jauna dzīsme “Gravitācija netur”, kas īkļauta ari repera Alfyman jaunajā albumā “Dzīves sodrēji”.
Alfyman ar muzyku nūsadroboj jau ilgi – 15 godu, jis stuosta: “Vysa itei muzykys līta, eipaši repa muzyka mani uzrunoj jau nu pamatškolys laiku, jau byus kaidi 15 godi, kūpš ar tū nūsadorboju pats. Tys maņ vaira taidā kai hobeja leiminī. Stuosts ir par leidzeigi dūmojūšūs satikšonu, koč kuo radeišonu, jaunu lītu īsavuiceišonu.”
Alfyman cielīs nu Bruocānu i ir ari daļa nu grupys “101 kilometrs”: “Sastuovs vairuoku godu laikā ir mainejūs, tok kūduls, kas ir es i Emīls, vys vēļ dorbojās. Brocāni viesturiski teik skaitāti par 101. kilometru, deļtam ari myusu apvīneibai taids nūsaukums. Nazkod senejūs laikūs beja lykums, ka īslūdzātī navarēja dzeivuot tyvuok par 101 kilometru leidz golvyspiļsātai, Bruocāni beja tyvuokuo vīta.” Itaida īrūbežojuma mierkis beja izslēgt nu sabīdreibys padūmu īkuortai navālamūs cylvākus, deļtam Padūmu Savīneibā roduos apdzeivuotys vītys 101 km attuolumā nu padūmu republiku golvyspiļsātu, tī dzeivuoja cylvāki ar itū īrūbežojumu.”
“Niu turpynojās dorbs pi īrokstu studejā. Kod tys byus pabeigts, varēs dzierdēt ari vaira jaunumu nu “101 kilometrs”,” stuosta Alfyman, kas gribēja palikt atpazeistams viņ ar pseidonimu. “Parkū taišni repa muzyka mani ir “pavylkuse”? Gryuši saprast pošam. Nu suokuma klausiejūs “Korn”, “Limp Bizkit”, piec tuo “Cypress Hill” mani pīvērse nadaudz cytam žanram. Kod dzierdieju, ka latvīšu čali “skolda” normalu repu, saprotu, ka pats ari tai grybu. Īsuokumam beja daži “freestyle”, demo versejis, bet ar laiku tys aizguoja nūpītnuok.”
“Mes ar Alfyman sasatykom “svātajā” soundcloud.com. Es publicieju albumu, jis mātuoja “šautautus”, ka maņ labi saguojs. Jau agruok īvāruoju juo i hiphopa apvīneibys “101 kilometrs” darbeibu, tys taids malnuokais “underground” Latvejā. Es jam pīraksteju, lai brauc gostūs – saraksteisim “treku”. Tai saguoja, ka jis atbrauce i rezultatā saguoja “treks” par jauneibys maksimalismu”, par sadarbeibu ar muokslinīku stuosta “Ausmeņa Records” repere Ūga.
Alfyman atkluoj: “Bruolānu i Ūgu pamaneju, kod Ūgai izguoja albums. Pasaklauseju ari puorejūs muokslinīkus nu “MKH41” i “Ausmeņa Records”, sadzierdieju eistū nūskaņu. Pīsaisteja bīti i izpiļdejums. Piec tam suocem runuot vuordu pa vuordam, cikom saprotom, ka vajag kūpā uzrepuot. Maņ ari simpatizej latgalīšu volūda, tei tikai paruoda latvīšu volūdys daudzveideibu i skaistumu. DJ Valns iztaiseja bītu, īraksteju demo i devūs gostūs pi Jezupa. Varams, ka iz prīšku varēs dzierdēt vēļ kaidu kūpdorbu. Daudz kas pa itū laiku ir nūtics, nūteikti, ka tys byus kas interesants.
I vyspuor – beju pateikamai puorsteigts par tū, cik draudzeigai i laipnai mani uzjēme Rēzeknē. Īsapazynu ar Latvejis hiphopa izpiļdeituojim nu ūtrys Latvejis pusis i asu par tū prīceigs. Caru iz dreizu otkonsasatikšonu.”
“Saguoja interesanta storpnūvodu sadarbeiba. Dzīsmi īrakstejom 2020. gods vosorā pi Jezupa studejā. Dzīsmis ideja ir nu Alfyman, jam jau beja gotovs pants, kuru jis īskaiteja iz DJ Valns bīta. Mani uzrunuoja tema – dzeive iz naža asmiņa. Koč tān tys nav muns dzeivisveids, vysleidza ir, kū pastuosteit, deļtam ka guojs ir vysaiži,” atkluoj repers Bruolāns.
“Pa puora vokorim saraksteju sovu pantu, īrokstā pametem pyrmū mieginuojumu, kas maņ ir ratums, parostai kaidus treis četrus īrokstom, cikom dabojom eistū skaniejumu. Alfyman sovu daļu īraksteja gona dreiži, Ūga sovu pīdzīduojumu izdūmuoja iz vītys, pantu īraksteja cytā reizē,” dzīsmis tapšonys procesu raksturoj Bruolāns. “Tod atlyka dorbs Jezupam, beja juosamiksej gobols, lai skaņ tai, kai vajag. Niu sagaidejom tū breidi, kod ir izguojs albums i varim tū nūsaklauseit gon “YouTube”, gon “Spotify”, ari cytuos straumiešonys vītnēs.”
I dzīsmi “Gravitācija netur”, i Alfyman jaunū albumu “Dzīves sodrēji”, kas izguojs ituo gods 20. oktobrī, var nūsaklauseit zamuok.


text:
Latgaliskys aktivitatis “Zynuotnīku naktī” Rēzeknē
Roksta autors: portals lakuga.lv
28. septembrī 18.00 stuņdēs Rēzeknis Tehnologeju akademejā 10. reizi nūtiks “Zynuotnīku nakts”, itūgod pasuokuma tema ir “Zynuotne veidoj myus”, tymā naizpaliks ari latgalīšu volūdys populariziešona.
“Zynuotnīku naktī” eipaši gaida vyspuorizgleitojušūs školu pedagogus, nu 18.00 leidz 20.00 byus seminars “”Mozais priņcs” i kompeteņču pīeeja: skaitom, riekinojam, zeimejam, leidzpuordzeivuojam, izzynom, eksperimentejom…”. Tū vadeis prof. Ilga Šuplinska (filologeja) i Pāvels Cacivkins (iņženirzynuotnis).
Antuana de Sent Ekziperī gruomotys “Mozais priņcs” latgaliskais tulkuojums izguoja ituo goda aprelī, tū iz latgalīšu volūdu tulkuojuse Evika Muizniece, literaruos redaktoris – Ilga Šuplinska i Maruta Latkovska. Seminarā interaktivā veidā varēs puorsalīcynuot par ituos gruomotys efektivitati jaunajā izgleiteibys satura reformā. Paraleli mozuokī bārni kūpā ar autorim varēs skaiteit vīnu nu jaunuokūs bārnu gruomotu latgaliski “Meikuleņš īpazeist omotus”.
Sovukuort 18. i 20. stuņdēs varēs nūsavērt kinu “Latgalīši Pīterpilī”. Kina stuosta par Latgolys nacionaluos atmūdys darbinīkim 20. godu symta suokuos Krīvejis imperejis golvyspiļsātā Sanktpīterburgā aba Pīterpilī. Tiks atkluotys atmūdys kusteibys darbinīku gaitys i dorbi, stuosteits par latgalīšim, kuri beja nūzeimeigi vysys imperejis leiminī, par optiskuo telegrafa lineju, kas škārsuoja vysu Latgolys teritoreju, par pyrmajim viļcīnim, kas Latgolā ībrauca nu Pīterpiļs.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Adventa laiks kotrā sātā
Parosti jau soka, ka Gaideišonys laiks ir vaira puordūmu i guodu laiks, bet grybātūs saceit, ka ari laika atrasšonys laiks – itymā mienesī storp vysim speigulim, egleitem i duovonom raugam atrast vaira laika na viņ sovom dūmom, bet ari sirsneigom sasatikšonom, deļ tuo Latgolys Studentu centrs atrūn i aicynoj atrast ari cytus kaidu breisneiņu nūstuošonai i sasatikšonai:
8. decembrī 18:30 Reigā, Tonis birojā Zīmyssvātku gaideišonys laikam veļteits vokors. Par tū, kas ir Advents, kai Zīmyssvātki teik svieteiti i gaideiti, par tradicejom, naparostū i svātkim – par i ar tū vysu lobpruot pasadaleitu trešdīnis vokorā!
Gostūs byus Reigys Gareiguo seminara, ar kuru izaveiduojuse loba sadarbeiba itūs godu laikā, puorstuovi, kas vaira rozstuosteis par ituo laika nūzeimi i rašonuos viesturi. Vokora gaitā sarunys, diskusejis par Advenu i Zīmyssvātkim, latgalīšu Zīmyssvātku puorsoku skaitiejumi i koč kas skaneiguoks gitarys pavadiejumā.
Kaids ir Gaideišonys laiks i Zīmyssvātki Tovā sātā?
Bīdreibys 2008.- 2011. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs, i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu.


text:
Īzaver, kai ļustieja Jelgovys birojs gods jubilejā
11. oktobrī Jelgovā beja eipašs pasuokums. Tyka svinieta LgSC Jelgovys biroja 1 goda jubileja, kura oficiali beja 8. oktobrī.
Pasuokums beja prīkš bīdrim i aktīvistim, taču daudz beja sasalasiejušs i potencialī LgSC bīdri. Asūt kuplā skaitā, svineibys izadeve cīši jautrys! Suokumā Jelgovys biroja izveiduošonys iniciators īpazeistynuoja kluotesūšūs ar goda laikā izdareitū, puors vuordūs pastuostūt par kotru reikuotū pasuokumu. I tod suokuos pasuokuma naoficialuo daļa, kur tradicionali tyka azartiski dzīduots, korsti doncuots i spālātys dažaidys spieļis. Kai jou vysuos dzimšonys dīnuos īrosts, ari mes naiztykom bez torta, kas myusu gadiejumā beja kliņgers ar sveceiti vīninīka formā.
Tyka konstatiets, ka aizvadeitais gods beja ražeigs i jautrs! Tai turpynuosim i daudzus nuokušūs godus, cikom vīn Jelgovā byus latgalīši!
Olita, LgSC Jelgovys birojs


text:
Kultura – tova i muna
Sasadorbojūt „Latgolys Studentu Centram,” Rēzeknis Augstškolai i Austrumlatgolys radūšu pakolpuojumu centram „Zeimuļs”, aizvadeits jau ūtrais kulturys vokors. Itymā reizī apmeklētuojim beja īspieja īsapazeit ar Turcejis puorstuovju kulturu, viesturi, ēst taiseišonys tradicejom i daņčim.
Rēzeknis Augstškolys students Mert’s atzeist, ka itei ir loba īspieja saīt iz kūpeigu pasiedeišonu i pi vysa tuo – īsavuicēt koč kū jaunu, īpazeistūt pasauli cytu tautu puorstuovju acim.
„Latgolys Studentu Centra” aktivisti soka lelu paļdis Rēzeknis Augstškolai, eipaši docentam Gunaram Strodam, bez kura paleidzeibys itaidi vokori nabyutu īspiejami, taipoš lels paļdis Austrumlatgolys radūšū pakalpojumu centram “Zeimuļs”, eipašu paļdis sokūt Lindai Vanagai.
Iz sasatikšonu nuokamajā kulturys vokorā, kod byus īspieja īpasazeit vīnus nu tyvuokajim sābrim – pūlim.
A karteņuos apsaver, kai myusim ir guojs! 🙂
Latgolys Studentu centra Rēzeknes biroja aktivisti


text:
Pyrmuo mīlesteiba (2. daļa)
Ite seņ sūleituo 2. daļa stuostam par pyrmū mīlesteibu. 1. daļu klausīs ite.
Stuosts nu LgSC organizeituo jaunīšu stuostu konkursa “Stuosti par myusdīnom ar laimeigom beigom”.
[soundcloud url=”http://soundcloud.com/lgsc/pyrmuo-milesteiba-ii”]
Autore Marta Pētersone (Jelgovys Speidūlys gimnazeja).
Īrakstiejuse Edeite Husare.
Īrunuojuse Ilze Sperga.
Īraksteits Tonis birojā 2010. goda 24. martā.
Marta roksta: “Dzeivuot – tys nūzeimoj gaideit izdeveigu breidi, lai reikuotūs.”
Lai izadūd sagaideit izdeveigu breidi i nanūsabeit! Lai vysim prīceigs, cereigs pavasars i vysod sūpluok ūtrs cylvāks, kas saprūt, atbolsta i paleidz lobajūs dorbūs i vīnkuorši dzeivuot!


text:
Myužeibā aizguojuse ailineica Bronislava Martuževa
Vakar, 13. februara vokorā 88. myuža godā ar veseleibys vainem iz placim nu ituo pasauļa aizguojuse ailineica, folklorys teicieja, nacionaluos pretuošonuos kusteibys dalineica, Treju Zvaigžņu ordeņa virsneica Bronislava Martuževa. Atsavadeišona nu ailineicys byus 18. februarī 12 stuņdēs Lubuonys katuoļu bazneicā, nu kureinis jū izvadeis iz Lubuonys Jaunajim kopim.
Martuževa dzymuse 1924. goda 8. aprelī Abrenis apriņča Domopolis (tādinejais Bierzpiļs) pogosta Slavitu sādžā kai septeitais bārns saimē, nu 1928. godā tāvs ar muoti puorsacāluši iz dzeivi Lubuonys pusē.
Ailineicys dzievis redzīņa pamati ir veidojušīs Latvejis breivvaļsts laikā, i tūs veiduoja na viņ saime, nu ari školys. Pastuoveigu olguotu dorbu jei nabeja struoduojuse, jo kai Nacionaluos pretuošonuos kusteibys dalineica i atbaļsteituoja nu 1946. goda leidz 1951. godam globuojās pagreidē sovā „Lazdiņu” sātā, piečuok bejuse apcītynuojumā i sūdu izcītuse Sibirī dažaiduos nūmetnēs (1951.-1956.), piec atsagrīzšonys ilgi i vairuokys reizis sekuoja uorstiešonuos slimneicuos i sanatorejuos.
Ir izdūti deveni Martuževys aiļu kruojumi, nu kurim pyrmi diveji ir ar Evys Mārtužys vuordu, „Kūpuotuos ailis” , divejis izlasis.
Bronislave bejuse tautys teicieja, poša saceriejuse dzīsmem gon vuordus, gon meldejis. Kinorežisors Zigurds Videņš par ailineicu iz sataisiejs dokumentalū kinu „Gaismas lāse”. Koč ari dzeivuodama tuoli nu centra i nabyudama kasdīnys sovstarpejā apritē, jei ir sajāmuse vairuokus apbolvuojumus – Treju Zvaigžņu ordeni (1995.), Rakstnīku savīneibys Goda bolvu par aiļu kruojumu „Nūpyutys” (Nopūtas) (1999.) i Kulturys fonda Speidūlus bolvu par aiļu kruojumu „Kā putni dzied” (2004.)
Pādejais Martuževys aiļu kruojums „Deg uguntiņa” izguojs 2011. godā pyrma Juoņu.
Bronislava Martuževa ir teikuse ari tautā zynomū latgalīšu tautysdzīsmi “Zemli zvaigzneite puorguoja”, kū sovulaik īrakstejuse kapela “Dziga”.
Vaira informacejis par ailineicys myuža guojumu
Informacejis olūts: LETA / Karteņa – foto: Aigars Hibneris
Puora Bronislavys Martuževys ailenis latgaliski
***
Dzeivoj, bruoleit, dzeivoj,
Nagars vēļ tovs myužs.
Kū tei svece olpom pleivoj,
Kas jū dzāsdams pyuš?
Apleik četri vieji,
Vydā daiņu syls.
Tu jau beji, tu dzierdeji,
Kai dzīd Daugavpiļs.
Natyka maņ prīka:
Aizceplē sēd vece.
Tī bez manis nūvodnīki
Symtim sveču dedze.
Jau nu šenes radzams:
Aizspeidēt jom tuoli.
Cikom kur kaids spaiteņš radzams,
Turīs, turīs, bruoļ!
Nuoc, Svātais Gors!
Ar guņsmēlem, ar līsmom nuoc, Dīvs Svātais Gors, puor mums,
Lai myusu sirdis, myusu pruots Tovs monts, Tovs pīdarums
Lai dusme bāg un skaudeiba nu noma, kas Tev dūts,
Lai poštaisnums un ļauneiba te vītas naatrūn.
Ir leli myusu poruodi un gryuši deļdeit tūs.
Nuoc, Svātais Gors, un paruodi mums ceļus eistynūs.
Dūd drūsmi un dūd mūdreibu, kad bailes vojoj myus,
Dūd sova pruota spūdreibu, kod ļauns valk īrodums.
Na pilis, zalts un kruojumi — viņ gora styprums gluob,
Kod ļauna kārdynuojumi kai jiuras paisums kuop,
Un vaidu laikūs borgajūs, kod gluobīņa nikur,
Tovs padūms, brīsmuos sorgojūt, kai stypra rūka tur.
Caur Tovu svātu īdvasmu mes Dīvu pazeistam,
Caur dvašu, Gora īdvastu, viers zemes dzeivojam.
Caur Tovu spāku atjaunuots teik myužam zemes vaigs,
Un dvēselem jūs vuojumūs dūts žielesteibas laiks.
Ar svātbejeibu piļdeituos Tev sirdis duovynom.
Nuoc, Svātais Gors, un pyldi juos ar sovom duovonom.
Lai izdag gora kūtreiba un vīnaļdzeibas grāks,
Lai vaļdej Tova gudreiba, Tovs lykums, vuords un spāks.
Boltī Luoči – Dzīve sauc (autore Bronislava Martuževa)
.


text:
Zivu zupa i muols Īdeņā ci Eiropys kulturys montuojuma dīna Lubuona krostā
Ka tu nūkavej pasuokuma suokumu, tys nanūzeimoj, ka esi nūkaviejs piļneigi vysu. Ībraucūt Īdeņā – vyss tik mīreigs, Rēzeknis upe plyust tikpat šmuka kai vysod, kopu prīžu stoltums ar nikur nav pagaiss. Vāluok vītejī īdzeivuotuoji maņ lapnai vaicuos: “Nu, kai ir? Voi nu Bierzpiļs myusu kopu kolna prīdis ir radzamys?!”
I kur ta vysi palykuši? Jau gribīs aizdūt taidu vaicuojumu, kod īraugu jaunīšus, kas dežurej pi INFO goldu i naļaun nivīnam pabraukt garom pasuokuma vītai. Piļskolnā nūtykuse svineiguo pasuokuma atkluošona, tān vysi var dūtīs iz “Zvejnīku” sātu, kur arheologejis profesors Andrejs Vasks stuosta par Īdenis senejū viesturi. Tī, kas atguojuši, klausuos viereigi, i kai tod nasaklauseisi, ka karteņuos iz projektora vīns ūtrs atpazeist sevi voi sovu mopedu “Reiga”. Tī teik demonstrieti attāli nu piļskolna izrokumu 70. godūs. I nateik jau stuosteits nikas svešs – vyss tik par jūs Īdeņu, par jūs Lubuonu, par jim pošim.
Piec lekcejis, kurys laikā viejs nav saudziejs nivīna, īspieju sasiļdeit vādaru i dvieseli ar zivu zupu nalaiž garom nivīns. Tod juosadūd iz “Seimaņu” sātu, tī vīns sātys gols laipni atvālāts fotokarteņu izstuodei par Īdenis dzeivi i videoprojekceju demonstriešonai par Lubuona azara damba byuvnīceibu. Pogolmā izstuodeitys senlītys – zvejis, zemis apstruodis reiki i c. saimisteibys lītys. Eju garom, verūs i raugu izatāluot kotrys lītys dzimšonys breidi, saiminīku… A pogolma cytā styurī aktiva rūseiba – nu muola kotrs var sataiseit tū, kū jam soka prīškā juo muokslinīciskuo dvieselis puse. Vysapleik sarunys par zivim, muorkim, azaru.
Pasuokums izskaņ ar muzyku. Taišni taidu, kaids ir Lubuons – mīreigu i dziļu Kārļa Kazāka izpiļdejumā i ar trokim daņčim “Vīteru” i vieja pavadeibā.
Ka maņ praseitu, kas mani vysu vaira uzrunuoja pasuokumā, es saceitu – dialogs paaudžu storpā. Tū navarieja naredzēt – caur viesturi i kulturys bagateibu iz sarunu. I tys ir pats svareiguokais.
Vaicuoju vīnai nu pasuokuma organizatorem Daigai Toc-Macānei par īspaidim piec pasuokuma. Jei atzeist, ka pasuokums ir veiksmis stuosts, deļ tuo, ka bez jebkaida publiska finansiejuma, vysu saguoduojūt tikai pošys rodūšūs ideju veicynuošonys bīdreibys “Beverlihilza” i vītejūs īdzeivuotuoju spākim, pasuokums ir izadevs. Īdenīši sagivuši zivs kūpejam kotlam, nūmedejuši raudivis, kab kotru vokorā pacīnuotu ar sautiejumu i nu dažaidom privatkolekcejom kūpeigi sataisejuši izstuodi, kas beja radzama “Seimaņu” sātys pogolmā. Golvonais mierkis beja paruodeit Īdeņu kai eipašu vītu Latgolys kulturys dažaideibā – kas beja i kas ir Īdeņa, radeit kontaktu i sadarbeibu pat storp trejom dažaidom paaudzem, kas ari izadeve. Pacyluojums piec pasuokuma leidz pat šam breižam vēļ nav zuds!
Pasuokumā beja i vysu pamaneja Kristīne Pokratnīce
Foto: Kristīne Pokratnīce, Indra Lucjanova


text:
Ludzā teik radeita Vulfa i Herca Franku dorbu multimedialuo ekspoziceja
Ludzys nūvodā teik vuokti i kruoti zynomuokuo Ludzys fotografa, rodūšuo meistara Vulfa Franka i juo dāla, pasauļslavonuo kinodokumentalista Herca Franka dzeivis, saimis, rodūšuo dorba materiali.
Ir savuoktys na tik līceibys par personeibu veiduošonūs, saimi, draugim, vuiceibom, nūsadorbuošonu, 19.-20. godu symtu mejis Ludzys sabīdreibu i dzeivi, politiskim i kulturviesturiskim aspektim, nu ari īskots jūs rodūšajā dorbā: Vulfa Franka dorbu foto reprodukcejis, plakati, mieginuojumi izveiduot kinu. Sovūs dorbūs fotografs ir īmyužynuojs ainys par Ludzys viesturi 19.-20. godu symtu mejā – ar tuos sovdabeigū kūka apbyuvi, sabīdreibu i lelū Ludzys guņsgrāku 1938. godā. 19.-20. gs. mejā Ludza beja ūtruo leluokuo ekonomiski atteisteituo piļsāta Latgolā aiz Daugovpiļs. Muokslinīks ir atstuojs spylgtys līceibys par itū laiku, par personeibom, kurys ir juosagloboj i juoparuoda myusu dīnu dzeivuotuojim.
Rodūšū dzierksti nu tāva montuojs dāls – Hercs Franks, dzims ludzuonīts. Hercs Franks bejs izcils meistars, kas prats uzrunuot skateituoju vystīšuok, kas nu nakusteiga foto ir aizguojs da kino, pīpyldūt tāva sapynu, atrūnūt atbylstūšus izteiksmis leidzekļus, vuicejs Latvejis i cytu vaļstu jaunūs kinodokumentalistus, sajiems naskaitamys storptautiskys atzineibys. Juo muokslys kūduls vaicuojams juo kinuos, tāva fotografa orūdā i bierneibys piļsātā Ludzā. Unikals materials ir Herca Franka dorbi, kurūs var sajimt spylgtu emocionalu īspaidu nu dzili filozofiskuos režisora pīejis dokumentalajam kino i realuos dzeivis atspīgeļuojumam iz ekrana, kurus vyslobuok ir vērtīs kotram individuali. Vysys Franka radeituos kinys nas sevī dzeivis jāgys vaicuošonys dūmu, partū tuos mudynoj puordūmom par sevis i apleicamuos vidis sakuortuošonu, nas sevī audzynūšu momentu, kas pozitivi ītekmej i mudynoj cylvākus maineitīs iz lobuokū pusi.
Kab dzeivuotuojim tyktu radeita vareiba īsapazeit ar 19.-20. gs Ludzu i fotografa Vulfa Franka i kinodokumentalista Herca Franka daiļradi i dzeivi, Ludzys nūvoda pošvaļdeiba eistynoj projektu “Vulfa Franka un Herca Franka darbu multimediālās ekspozīcijas aprīkojuma iegāde” ar Eiropys Lauksaimisteibys fonda lauku atteisteibai Lauku atteisteibys programys pasuokuma “Lauku ekonomikas dažādošana un dzīves kvalitātes veicināšana vietējo attīstības stratēģiju īstenošanas teritorijā” atbolstu. Projekta ītvorūs tiks īguoduots apreikuojums i izstruoduota programmatura ekspozicejis atspīgeļuošonai. Itūšaļt nūteik dorbs pi programmaturys izstruodis i ekspozicejis materiala apkūpuošonys. Ekspoziceju plānuots atkluot majā Ludzys nūvodpietnīceibys muzejā.
Vaira par Hercu Franku var skaiteit ite.
Karteņa: lv.wikipedia.org


text:
Vladimirs Martinsons
Šī lapa ir par personu.
Raksti par Vladimirs Martinsons:
-
V. Martinsons: Streikot ir amorāli
«Latvijas Jaunatne», 1991. gada 15. janvāris, Nr. 4 - Autors: Māris Diņģelis, Guntis Rozenbergs
Raksti, ko uzrakstījis Vladimirs Martinsons:
-
Mūsu vienīgās Dzimtenes, mūsu Tēvzemes iedzīvotāji!
«Rīgas Balss», 1990. gada 6. februāris, Nr. 27 - Autors: Jānis Stradiņš, Jānis Peters, Anatolijs Gorbunovs, Andris Plotnieks, Ivars Ķezbers, Raimonds Pauls, Vilnis Edvīns Bresis, Juris Zaķis, Voldemārs Šļakota, Juris Janeks, Alberts Kauls, Viktors Skudra, Andrejs Dandzbergs, Ģirts Jakovļevs, Aleksandrs Bļinovs, Ādolfs Šapiro, Jānis Āboltiņš, Ivars Bražis, Ābrams Kļockins, Voldemārs Krustiņš, Vladimirs Martinsons, Ābrams Kleckins
-
Tautu izglābs dziesmu gars!
«Latvijas Jaunatne», 1990. gada 15. februāris, Nr. 30 - Autors: Jānis Stradiņš, Jānis Peters, Anatolijs Gorbunovs, Andris Plotnieks, Ivars Ķezbers, Raimonds Pauls, Vilnis Edvīns Bresis, Juris Zaķis, Voldemārs Šļakota, Juris Janeks, Alberts Kauls, Viktors Skudra, Andrejs Dandzbergs, Ģirts Jakovļevs, Aleksandrs Bļinovs, Ādolfs Šapiro, Jānis Āboltiņš, Ivars Bražis, Ābrams Kļockins, Voldemārs Krustiņš, Vladimirs Martinsons, Anna Rancāne


text:
Sīkstais mācītājs.
1. A. 1736. M. Garkolne no 76 g. v. Īvas Staleidzānes Atašienē. Latvju kultūras kr.
Pi vīna popa nadzeivuoja kolpi, jo pops jūs vysod apmuonīja un rudenī nasamoksuoja. Atsaroda vīns puiss un dūmoj: "Īšu es pi popa par kolpu, jis manis naapmuonīs!"
Aizguoja puiss pi popa, sadarīja lūni un dzeivoj. Atstruodoj puiss godu pi popa par kolpu un soka: "Batjuška, samoksoj nūrunuotū lūni!"
"Es atnesšu tev treis lītas, jo tu atminēsi kas juos ir, tad es samoksuošu!" atbildēja pops. "Labi!" soka puiss.
Pops aizguoja, atnesja kači un prosa nu kolpa: "Kas itys ir?" "Kačs!" atbildēja kolps. "Itys nav kačs, te ir teirība!" soka pops un aiznesja kači prūjom.
Tad pops atnesja guni un prosa: "Kas itys ir?" "Guņs!" atbildēja kolps. "Nav guņs, te ir skaistums!" soka pops un aiznesja guni prūjom.
Tad pops atnesja yudeni un prosa: "Kas itys ir?" "Yudeņs!" atbildēja kolps. "Nav yudeņs, itvs ir gluobējs!" soka pops.
Tai pops aiznesja guni prūjom un kolps navarēja sajemt nu popa nūrunuotuos lūnes. Utrā dīnā kolps pajēmja dagūšu molkas pagali, pīsēja kačam pi astes un izsvīdja uz popa ustobas jumta. Jumts suoka degt, bet kolps klīdz: "Batjuška, teirība iznesja uz jumta skaistumu! Meklej gluobēja! Jo nadabuosi giuobēja, tad nabyusi par saiminīku!"
Pops nasaprota, kū kolps klīdzja un muoja sadaga.
Piezīme. Šī pasaka noder arī 1940. Ārnes numuram. P. Š.


text:
Lūznovā trešais Baltejis džeza festivals “Škiuņa džezs”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Nu 25. da 28. augusta Rēzeknis nūvoda Lūznovys muižā trešū reizi nūtiks Baltejis džeza festivals “Škiuņa džezs”. Festivalā skanēs koncertprogramys ar Latvejis, Leitovys, Igaunejis, ASV i Francejis muziķu pīsadaleišonu, kai ari varēs nūviertēt 35 meistarklašu dalinīku snāgumu, informej Lūznovys muižys kulturys projektu vadeituoja Inga Žirgule.
Ituogods festivala programā skanēs na viņ Baltejis vaļstu, bet ari ASV i Francejis džeza muziķu i grupu sagataveitys koncertprogramys. 25. augustā festivalu atkluos Latgolys jaunī džeza muziki, kas ir izauguši i atsateistejuši reizē ar festivalu – Trio Lipskis/Justs/Arbidāns, partū jo eipaša prīca festivala reikuotuojim par apvīneibys pārnuo gods beiguos izdūtū debejis mini-albumu “Taids džezs”. Itūpavasar skaņdorbs “Oki, nalej, leiteņ” tyka īkļauts ari izlasē “Jazz in Latvia 2021”. Trio koncertā Lūznovā pīsavīnuos pianists Edgars Cīrulis i saksofonists Raimonds Petrovskis. 27. augustā festivala programā gostu dīna – ar franču folkdžeza programu Baltejis džeza festivalā “Škiuņa džezs” gasteis “David Chevallier Trio” nu Francejis, prezentejūt ituo gods martā izdūtuo albuma “Katram sava tautasdziesma” programu, skanēs Laura Amantova kvarteta i Rūtys Dūdumys-Ķirsis kūpprojekts, bet “The Ciel Experience” nu ASV skaniejumā sasaveis amerikaņu džeza tradiceju harmonejuos i improvizacejā sakņuotī R&B, svinga, hip-hop i tradicionaluos Haiti muzykys stili.
Sastdiņ, 28. augustā, dīnys programā varēs dzierdēt festivala meistarklašu ansambļu snāgumu, bet vokorā modernais i akademiskais džezs saplyuss lītuvīšu “Kęstutis Vaiginis Quartet” izpiļdejumā, kai ari igauņu i armeņu muziķu apvīneiba “Shabat Quartet”, kuru repertuarā sūpluok originaldorbim ir armeņu i ebreju folkmuzykys aranžejis. Par festivala nūslāguma programu jau tradicionali pasaryupēs Rēzeknis bigbends, kuram pīsavīnuos festivala meistarklašu vadeituoji – džeza dzīduotuoja Vita Rusaitytė (LT), sytaminstrumentalists Artis Orubs (LV), saksofonists Kęstutis Vaiginis (LT), džeza gitarists Jaan Janson (EE) i kontrabasists Ara Yaralyan (EE). Neiztryukstūša festivala sastuovdaļa byus ari ik vokora festivala džema sesijas, kuramuos kūpeigi muzicej i meistarklašu dalinīki, i pasnīdzieji.
Festivala mierkis palics namaineigs – veicynuot interesi par džeza muzyku, rūsynuot tūpūšūs i asūšūs džeza muziķu sadarbeibu, kai ari turpynuot izdzeivuot džeza muzykys prīcu Latgolā. Ari itūgod festivala meistarklasem beja aicynuoti dasasaceit džeza muzykys interesenti – muzykys školu i augstškolu studenti, tūpūšī muziki i cyti džeza entuziasti. Jom dasasaceja 35 interesenti nu Latvejis i Leitovys, sajamūt īspieju pylnveiduot profesionalū pīredzi pi pasnīdziejim nu Latvejis, Leitovys, Igaunejis i itūgod ari “The Ciel Experience” muzikim nu ASV – kontrabasa, džeza gitarys, basgitarys, saksofona i cytu pyušamūs instrumentu, tausteņinstrumentu spēlē i vokalā. Taipat vysuos meistarklasēs varēs apgiut improvizacejis i ansambļa saspēlis prasmis, kurys pīcu izveidūtūs ansambļu snāgumā varēs nūviertēt meistarklašu nūslāguma koncertā 28. augustā.
Ideja par džeza festivalu Lūznovys muižā suocēs 2018. gods septembrī, kod J. Ivanova Rēzeknis Muzykys vydsškolā tyka izveiduota Džeza muzykys nūdaļa, kurys vadeibu pasajēme džeza muzikis, komponists Toms Lipskis. Jam, suocūt dorbu Latgolā, roduos dūma par džeza festivala veiduošonu Lūznovā, tai pasajamūt ari tūpūšuo festivala muokslinīciskū vadeibu. 2018. gods vosorys nūslāgumā Lūznovys “Kulturys škiunī” div koncertprogramuos izskanēja džeza festivala īskaņu koncerts, īzeimejūt festivala laiku i vītu. Dīmžāļ rudenī Toms puoragri devēs myužeibā, bet, gūdynojūt īsuoktū dorbu i veļtejūt festivalu juo pīmiņai, ar devizi “Turpinājums!” 2019. gods augustā Lūznovys muižā nūtyka pyrmais Baltejis džeza festivals “Škiuņa džezs”. Festivala idejis i aizsuokumu degsmi turpynoj i jau trešū godu kūpā ar Lūznovys muižys komandu uztur festivala muokslinīciskais vadeituojs, trombonists, aktivs i pīredziejs džeza muzikis Lauris Amantovs. “Škiuņa džezs” ari itūgod byus turpynuojums īsuoktajom idejom, turpynuojums džeza muzykai Latgolā, turpynuojums pīredziejušūs džeza muziķu zynuošonu nūdūšonai jaunajim.
Koncertu beleti nūpierkami “Biļešu Paradīze” kasēs i škārsteiklā, vītu skaits koncertūs īrūbežuots, a džema sesejis apmaklātuojim ir bez moksys. Koncertus var apmeklēt ar dereigu Covid-19 izslymuošonys, vakcinacejis ci testiešonys sertifikatu. Sevkurs koncerta belets atseviški moksoj 4,00 eiro, tok daīmami ari div dīnu (27. i 28. augusts) īejis beleti, kas moksoj 15,00 eiro, i vīnys dīnys (27. ci 28. augusts) belets 8,00 eiro vierteibā. Vokoru džema seseju baudeišona ir bez moksys. Baltejis džeza festivala nūtikšonu Lūznovā itūgod atbolsta Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba, ASV viestnīceiba Latvejā i Francejis Instituts Latvejā, taipat atbaļsteituoju vydā ari “Latvijas Balzams” i “Rēzeknes Gaļas kombināts”. Papyldu informaceja par festivalu ITE.


text:
Joku maiss mājā.
1. 1528. Fl. Ankipāns Ludzas apr. Michalovas pag.Dzeivuoja dāls un muote. DāIs, palaidnis, grib tik slinkuot.
Jis tikai tū i zynuoja, ka padorīt kaidus jūkus. Reiz jau guoja kluotu zīma un suoka krist snīgs, bet gūvs kūtī stuov naāduse. Kū lai jei ād, jo Juoņs napīpļuovja sīva? Juoņs tagad guoja pa boltu snīdziņu sīnu pļautu. Nūpļuovis drusku vacuos zuoles, ībuozis maisā un pats atsasād viersom, zynoms, kai .lai nasād, jo kuojas jam sola, uz smīga stuovūt. Caur jū brauc cauri pops un soka uz juo: "Nu, jūku Juon, brauksim jūku taisītu."
"Brauksim! Bet maņ palyka jūku kulīte muojuos," sok jūku Juoņs.
"Nu tad ej atnes!" soka pops uz Juonīša.
"Labi," atlbildēja Juonīts. "Maņ kuojas soļ. Īdūd maņ sovu zuoboku."
Pops īdevja zuobokus. Tagad jis jau suoka prasīt šļapas, svuorku un zyrgu. Pops jam vysu šū īdevja. Juoņs nūbraucja uz popa muoju un soka uz juo sīvas: "Maņ pops sacīja, lai tu vysu naudu atdūdūt un dažus smukuokūs traukus. Pops nūpierka zemi, bet pītryukst naudas."
Popa sīva pasavāruse, ka jam golvā popa šļapa, dūmoj, ka taisnība, un atdevja jam vysu naudu un dažus smukuokūs traukus. Jūku Juoņs, pajēmis naudu, atbrauc uz sovom muojom. Pops palicis sēd, sēd, bet juo sagaidīt navar. Pops pasacēlīs nūguoja uz muojom un vaicoj nu sīvas : "Vai nabeja atbrantcis jūku Juoņs ?"
"Beja atbraucis, es jam atdevu vysu naudu un palaižu atpakaļ uz tevi, jo jis teicja, ka vajag zemi pierkt, bet nav tev naudas."
Pops sasadusmuoja un dreiži nūskrēja uz jūku Juoni. Juoņs, tikkū atbraucis uz muojam, soka muotei: "Jo atbrauks pops, tad tu pasoki, ka es nūmyris un paglobuots pi lūga."
Pats Juoņs izbedja pi lūga dūbis un īleida vydā, pamatja tik mozu caurumīņi, caur kū atsapyust. Atguoja pops un vaicoj: "Kur Juoņs ?"
"Nūmiris, un še pi lūga paglobuots," atbiļdēja vecīte."
"Jo jis nūmyris, tad tev daīs īt un divi godi atdzeivuot par kolpyuni," atbildēja pops.
Kad Juoņs izleida nu dūbis, pops jau beja nūguojis prūjom. Tagad jis vaicoj: "Kū teicja pops?"
Veciņa pastuostīja, ka šai byus juoīt un divi godi juodzeivoj jam par kolpyuni. Juoņs juos vītā pasajēmja atbyut divi godi par kolpu. Jis apsavylka meitas drēbēs un nūguoja uz popu. Kad Juoņs beja atdzeivuojis, kaids popa kolps gribēja ar jū apsaprecēt, tuodēļ, ka jis beja ar meitas drēbem, un dūmuoja, ka šis meita. Kuozu laikā, kad atguoja nakts, vysi guoja gulātu ustobā, bet jūku Juoņs ar sovu bryutgonu nūguoja uz klāva gulātu. Pēc breiža jūku Juoņš soka sovam bryutgonam: "Mani īlaid caur grīstim klāvā, maņ tur drusku vajag."
"Par kū na? Varu īlaist," atbiļdēja bryutgons.
Tikkū jū īlaidja kūtī, Juoņs pīsēja pi kozas rogu viervi sovu, bet pats nūguoja uz &127;muojom. Bryutgonam navar sagaidīt sovas bryutes. Vylka jis nu vysa spāka augšī sovu bryuti. Izviļcis pats nūsabeida, ka bryutes vītā beja koza. Pops pajemis kozu, nūvedja uz azaru un suoka svētīt, lai otkon palīk par bryuti. Pops ilgi jū svētej, bet koza bejuse, koza ir. Jūku Juoņs nūguoja uz muojom un dzeivoj pa šai dīnai ar popa naudu, jo nav myris.


text:
Rēzeknē, ūtardiņ, 18.majā Latgolys Studentu centrs pyrmū reizi aicynoj iz diskuseju ustobu.
Pasuocīņs nūtiks 20:00 stuņdēs kafejneicā „Olmāra” (Reigys īlā 1, Rēzeknē).
Vokora gaitā Tev byus īspieja sasatikt ar dažaidu sferu puorstuovim i diskutēt par dažaidom temom, uzzynuot cytu ļaužu i pasaceit sovu redzīni (vīdūkli).
Pyrmuos diskuseju ustobys temys:
• Latgalīšu volūdys pareizraksteiba (vad. Līga Bernāne);
• Latgolys Saeima (vad. Jurs Viļums);
• Latgalīšu literatūra (vad. Oskars Orlovs);
• Latgalīšu muzyka (vad. Anna Briška).
Sarunu vešona baļsteita iz uorzemu pīredzi diskuseju reikuošonā, izmontojūt „World Cafe” metodi, kur kotrs dalinīks piec rotacejis principa var pīsadaleit kotrs temys apsprīšonā.
Piečuok nu aktivom sarunom puorīsim iz lusteigim daņčim kūpā ar grupu „Marchello”. Moksa par balu 1Ls.


text: Baļtinovys dramatiskais kolektivs “Palādas” (latvīšu literarajā volūdā – “Pūces”) darbeibu suoce 1999. goda novembrī. Piec puora godu muokslinīcyskuos darbeibys kolektiva režisore Anita Ločmele, nūsaglobuojuse aiz pseidonima Danskovīte, Baļtinovys izlūksnē saraksteja lugys “Ontans i Anne” pyrmū daļu – tei beja luga par pošim baļtinovīšim. Tai īsasuoce latgaliskūs lugu tradiceja Baļtinovā. Izruode kliva par serialu, partū ka poši skateituoji pīpraseja turpynuojumu i pīduovuoja idejis, par kū vēļ varātu raksteit. 2010. godā piec “Ontons i Anne” motivu Latvejis Nacionalajā teatrī režisors Valdis Lūriņš īstudiejs tautys komedeju “Latgola.lv”. Specbolvu kulturā “Ontans i Anne” sajieme par eipašū aktivitati 2011. godā – izruode vysā Latvejā izruodeita 57 reizis.


text:
Ir latvīšim taids sīvītis vuords, a indusim vīna nu golvonūs dīveibu. Sakriteibu pasaulī ir daudz! Cytureiz tī var īraudzeit kaidys slāptuos zeimis, a cytureiz juosaprūt – nav kū gudrētīs!
Muiža. Tī, kur niule stuov Indrys kulturys noms1, agruok beja Baļbinovys muižys dzeivojamuo sāta.
Cara laikūs Baļbinova beja pīdereiga Drysys apriņčam. Baļbinovā nu paaudzis iz paaudzi saimnīkuoja Nitoslavskī2 – pīminēja Katrinu II, te jī pīdzeivuoja Napoleona karus, puordzeivuoja dzymtbyušonys atceļšonu i nūdzeivuoja leidz tikšonai Latvejis vaļstī.
Nitoslavskim pīderēja ari Bigosova. Ar veiksmeigu saimnīkuošonu tī izacēle Vitolds Nitoslavskīs. Vēļ niu Opytnuos dzeraunē var apsavērt Nitoslavsku dzymtys myura pili.
A Baļbinovā pādejais saiminīks beja Ignatijs Nitoslavskis. Par maņtineicom (muiža kūpā ar foļvarkom beja aptyvai 400 desetynys lela) palyka juo meitys Vanda i Jadviga, tik par eipašneicom Baļbinovā juos natyka.
Dzierdieju, ka muiža nūdaga, kod te saimnīkuoja jau cyti cylvāki. Stuosti ir dažaidi, kai tys guņsgrāks nūtyka – taisneibu laikam nikod nauzzynuot.
Aiz kulturys noma vēļ tān var redzēt daudzys nu muižys laikim palykušys saimistiskys ākys. Te nūtyka vīns nūtykums, kurs nav izdūmuojums, bet tikai ir apaudzs ar vysaidim pastuoškim.
Kolhozu laikūs sadūmuoja paplašynuot vīnam kuormam durovys, lai leluo tehnika varātu proīt. Struodnīki izjauce vīnys taidys durovys, a nu auškejuos durovu ailys izkryta veikšs ci pūdeņš, pylns ar sudobra i zalta naudu. Tī struodnīki izsprīde, ka par atrodumu nivīnam nastuosteis, a monetys sadaleis i turēs pi seve kluseibā.
Tai i beja! Jau piec puora dīnu jūs arestēja miliceja.
Dzeļžaceļš. Baļbinovys izaugsmi veicynuoja tys, ka 19. g. s. 60. godu suokūs tyka izbyuvāta dzeļžaceļa lineja nu Reigys iz Vitebsku i tuoļuok, a vīnu linejis staceju īreikuoja napatuoļ nu muižys.
Nūsaukumu tai stacejai īdeve kai muižai – Baļbinova. Kur vēļ lobuoku reklamu! Ceļuot i vest tavari var ārti i iz vysu pušu! Kur vēļ lobuoku impulsu saimistiskai darbeibai!
Ka cara laikūs brauci viļcīnī nu Dinaburgys, iz prīšku beja Juzefovys, Malinovkys, Kreslavkys, Baltiņu, a tod i Baļbinovys staceja. A tuoļuok Georgievska i Drysa.
Pyrmuo pasauļa kara godūs Baļbinova palyka par strategiski nūzeimeigu dzeļžaceļa mozgu. Pīdrujā tyka pastateits kūka tylts par Daugovu, a iz Baļbinovu nu Pīdrujis tyka izbyuvāta dzeļžaceļa lineja, kurys palīkys ar viereigu aci vēļ tān var īraudzeit.
Jaunizveidotā Latvejā pyrmī ar nalabskaneigū vītvuordu puorsaukšonu suoce nūsadorbuot Latvejis dzelzceļš3. Jūs kompetencē beja tikai dzeļžaceļa staceju nūsaukumu pamaineišona, bet cytureiz nu tūs jaunūs staceju nūsaukumu izaveiduoja taidi poši apdzeivuotūs vītu i tt. nūsaukumi.
1921. goda 1. septembrī izguoja Latvejis dzeļzceļa vadeibys reikuojums Nr. 253. par vairuoku staceju puorsaukšonu. Tai Borki palyka par Atašieni, Pitalova par Jaunlatgale, Žogova par Rītupi, Moračova par Purvmala, Malinova par Uzvaldi, Korsova par Kārsava i tt. A Baļbinova tyka puorsaukta par Indru4.
Dzeļžaceļa činavnīki nu Reigys dūmuoja –kai tod puorsaukt Baļbinovu? Kaidys upis protak zam tuo dzeļžaceļa? Sūpluok stacejai plyust Savicys upe, a nadaudz tuoļuok iz vokorim leluoka upe – Indrica. Tū Indricys nūsaukumu pīlobuoja i saguoja Indra.
A ka byutu dasagivuši pi Savicys i puorlobuojuši par Savieši? Kas jū zyna, kai tod itū apdzeivuotū vītu niu sauktu.
Vacais Baļbinovys nūsaukums ir sasaglobuojs na tikai vītejūs cylvāku apziņā –tū senejū nūsaukumu vēļ tān patur ite asūšuo katuoļu draudze i bazneica5.
Laimis muzejs. Ir muzeji, veļteiti konkretom personom (Fraņča Trasuna muzejs Sakstagolā, Roberta Mūka muzejs Gaļānūs, Ontona Rupaiņa muzejs Bieržgalē, Konstantina Raudivis muzejs Osyunā, Bruoļu Skryndu muzejs Vabalē i c.). Ir muzeji kaidu teritoreju vyspuorejai i cytu veidu viesturei (Viļānu nūvodpietnīceibys muzejs, Maltys viesturis muzejs, Latgolys Kulturviesturis muzejs Rēzeknē i c.) voi kaidai nūzarei (Posta muzejs Aglyunā, Motocyklu muzejs Atašīnē i c.). Bet ir Latgolā ari muzejs, kurs veļteits abstrakcejai, veļteits emocionalam stuovūkļam.
Sengreku filozofs Heraklits saceja: „Ka laimi izsaceitu tikai fiziskuo apmīrynuojuma izjiuta, tod par laimeigim mes sauktu vieršus, kuri barojās zierņu laukā”6. Poļaku rakstnīks Jans Parandovskis sovutīs dūmoj tai: „Gudreiba jim (senejim grekim) naļuove justīs laimeigim”7. Lela daļa taisneibys ir prozaikei Regīnai Ezerai: „Laime vysod ir subjektiva – vīnu i tū pošu apstuokļu kūpums vīnu dora laimeigu, ūtru – nalaimeigu”8.
Muzejiskuot laimi ir kai ba vīgli, a nu ūtrys pusis cīši gryuši.
Laimis muzejs īreikuots agruokajā ļutaru bazneicā. Indrā 1938. godā beja aptyvai 200 ļutaru. Absoluti leluokuo daļa nu jūs beja puornūvodnīki, kuri atbrauce iz šani struoduot iz dzeļžaceļa, muitā i rūbežsardzē.
Nu suoku Indrā beja Daugovpiļs ļutaru draudzis nūdaļa, a 1938. godā Indrā tyka nūdybynuota atseviška draudze. Tymā pošā godā īsuoce ceļt bazneicu. Jū projektēja arhitekts Visvaldis Paeglis (1906–1988), dorbus pabeidze i dīvnomu īsvietēja 1944. goda 29. majā.
Sūpluok bazneicai beja zyrgu skrīšonys laukums i izveiduots parks. Te nūtyka vysaidi svātki i pasuokumi.
Kod 1944. goda julī te guoja fronte, bazneica cīte. Runoj, ka tūrnī beja nūvāruotuoji i pastateits lūžmetiejs, a pretinīki bazneicu apšaudēja ar minmetiejim i artilereju. Vēļ tān daudzuos vītuos iz ceglu var redzēt škembu i lūžu pādus.
Bazneica calta nu smuki sorkonu ceglu. Ka aizīmam Laimis muzejā iz vītu, kur agruok beja oltors, iz dažu ceglu var redzēt uzrokstus, ka taiseiti Kalkunūs.
Piec kara bazneicu ļutarim atjēme i te beja veikals, sporta zals, tod klubs9. Daudzi vītejī te svinēja kuozys i itei vīta jim asociejās ar kūta nūzeimeigu i laimeigu.
2018. goda 21. junī te tyka atkluots Laimis muzejs, kurs vylynoj i prīcej ekskursantus nu vysys Latvejis i tuoļuok.
Škola. 1958. goda 1. oktobrī školai Indrā palyka 50 godu. „1908. gadā tā saucās Šņekovskas skola, pēc ciema nosaukuma, uz kura bāzes vēlāk izveidojās Indras ciemats. 1925. gadā skolu pārdēvēja par Indras skolu, bet kopš 1944. gada tā kļuva par vidusskolu.”10
Školys āka ir sūpluok pi dzeļžaceļa, preteimā pusē stacejai.
1940. goda 9. oktobrī jaunuo vara iz šani sasauce Latvejis rūbežsorgus. Augšejuo stuova zālē jī sēdēja, pa vīnam jūs sauce iz kabinetu, lai kai ba izmoksuot olgu i puorformēt dokumentus. A eistineibā tī pat pa vīnam jī tyka arestāti, aizvasti iz Daugovpiļs cītumu, a piečuok iz Sibiri.
Par itū tragiskū nūtykumu īguodynoj pīminis pluoksne pi školys sīnys.
1 Izbyuvāts 1971. godā.
2 Nitoslavskim pīderēja eipašumi Vaicuļovā, Pustiņā i cytur.
3 Naatpalyka ari Latvejis posts.
4 Rīkojums Nr. 253. // „Valdības Vēstnesis”, 15.09.1921.
5 Kūka bazneica te ir nu 19. g. s. pošu suoku, a lelū myura izcēle pyrms Ūtruo pasaulis kara.
6 Laime – kas tu esi? (sast. L. Timmermane) – Rīga: Vārds, Zinātne, 1991., 43. lpp.
7 Laime – kas tu esi? (sast. L. Timmermane) – Rīga: Vārds, Zinātne, 1991., 72. lpp.
8 Laime – kas tu esi? (sast. L. Timmermane) – Rīga: Vārds, Zinātne, 1991., 34. lpp.
9 Mašnovskis V. Latvijas luterāņu baznīcas. 2. sēj. – Rīga: DUE, 2006., 54. lpp.
10 Ļebedoks F. Indras skolai 50 gadi // „Sociālistiskais Ceļš”, 28.09.1958.


text:
Kalenders
Koncerts “Latgales ainavas” veļteits Latgolā dzymušu, kai ari ar tuos kulturu saisteitu komponistu dorbim. Koncertā byus klausama kamermuzyka flautai, vejūlei i klavīrem, kū atskaņuos jaunekleigais akademiskuos muzykys trio “Tea For Three”.
Trio sastuovā muzicej flautiste Dārta Stašāne, vejūļnīks Ingus Grīnbergs i pianiste Inta Klimoviča.
Koncerta programā Juoņa Ivanova, Romualda Jermaka, Jēkaba Graubiņa, Arvīda Žilinska, Renātis Stivrinis i Riharda Dubrys kamermuzykys dorbi, kai ari Renāta Cvečkovska veļtejums trio, kas naseņ pīdzeivuojs pasauļa pyrmatskaņuojumu.
Etno muzykys grupa “Tautumeitas” aicynoj iz jaunuokuo albuma “Skrejceļš” koncertu.
Atguodojūt vosorys lelkoncertu “Tautumeitu” dalineica Laura Līcīte stuosta: “”Skrejceļa” koncertprogramai ir daudz kūpeiga ar pīdzeivuojumim boguotu vosoru. Obejis raksturoj emoceju pīsuotynuojums, kusteiba, kaisle i kruosys. I, taipat kai vosoru navar nūgiut car kamerys aci, tai ari “Tautumeitas” i myusu muzyku var īmīļuot tik pa eistam asūt kluotyn. Par laimi mums i jums – “Tautumeitas” atvess atvosoru braucūt koncertturē pa meilū Latveju.”
Aktualais albums “Skrejceļš”, ar kura programu “Tautumeitas” brauks turē, izguoja ituo gods aprelī. Tys veiduots kūpā ar jau ilglaiceigū grupys muzykys producentu Reini Sējānu i zvīdru producentu Povelu Olsonu (struoduojs ar grupu “Prāta Vētra”). Albumā apkūpuotys 14 dzīsmis, īskaitūt taidys kai “Muoseņa”, “Guli guli”, “Panama” i “Mežā”.


text:
Portals lakuga.lv niu ir modernuoks i ārtuoks
Kab veicynuotu myusdīneigu latgalīšu kulturys populariziešonu, latgalīšu ziņu portals lakuga.lv atteistejs darbeibu, izveidojūt lītuotuojim ārtuoku i modernuoku portalu, kai ari atpazeistameibai rodūt jaunu logotipu. “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” vēl aizviņ ir vīneigais medejs pasaulī, kura saturs ir tikai latgalīšu rokstu volūdā.
Portals lakuga.lv dorbojās jau nu 2007. gods, niu jau vaira nakai desmit godu kas dīnys latgalīšu rokstu volūdā viestejūt par Latgolys i latgaliskuos kulturys aktualitatem, pīduovojūt iņtervejis ar sabīdreibā zynomim latgalīšim, skaidrojūt latgalīšu volūdys problemvaicuojumus, kai ari atkluojūt regiona viesturi i sovpateibys. Goda laikā portalā teik publicātys vaira nakai 500 jaunys viests, aptverūt plašys i dažaidys latgalīšu kulturys temys – muzyku, literaturu, volūdu, religeju, viesturi, muokslu, tradicejis, cylvākus i izklaidi. Sūpluok vizualajom puorvierteibom puormainis pīdzeivuojuse ari portala struktura – temys palykušys precizuokys i detalizātuokys, ļaunūt mudruok i koncentrātuok atrast kotram interesejušū latgalīšu kulturys aktualitati ci vaicuojumu.
Par vajadzeibu atteisteit portalu tuo redaktore Vineta Vilcāne soka: “Latgaliskais ir laikmeteigs, tys nav relikveja, kas nūglobuota babys skreinē, latgalīšu volūda aizviņ vaira pasaruoda publiskajā vidē, ari škārsteiklā. Aizviņ vaira cylvāku medejus skaita caur mobilajim telefonim i planšetem, gribiejom, kab lakuga.lv ir ārta lītuošonai ari caur itom īreicem.”
Leidz ar sātyslopys puorveidi portalam niu ir jauna vizualuo ideņtitate, pozicionejūt latgaliskū kai naatjamamu daļu nu Latvejis i pasauļa kulturtelpys, kas atsakluoj portala jaunajā logo. Jaunū portala vizualizaceju veiduojs programātuojs Juoņs Rancāns, bet logo autore ir dizainere Inese Krivmane. Jaunuo sātyslopa izveiduota ar projektu konkursā “Latvijas valsts mežu un Valsts kultūrkapitāla fonda atbalstītā Latgales kultūras programma 2018” sajimtū leidzfinansiejumu.
Portala eipašnīks ir bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”, “Latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv” saturs itūšaļt teik sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.
Lakuga.lv nav tikai ziņu portals, bet ari latgaliskūs iniciativu rūsynuotuojs i atbaļsteituojs – jau ūtrū godu sadarbeibā ar Latvejis Radejis Latgolys studeju reikuots Pasauļa diktats latgalīšu volūdā, regulari teik organizāti latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibu seminari, portals ir vīns nu golvonūs Latgolys viestnīceibys GORS sadarbeibys partneru i informativūs atbaļsteituoju Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” reikuošonā.
Portala aktualitatem i latgalīšu kulturys jaunumim leidza var sekuot na tikai lakuga.lv, bet ari socialajā teiklā Facebook facebook.com/lakuga.lv i Instagram instagram.com/voluuda.


text:
Izguojuse jauna Annys Rancānis dzejis gruomota “Prīca i klusiešona”
Taišni itamuos dīnuos septembra golā bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” izdavuse jaunu Latgolys dzejneicys, literatis, žurnalistis, publicistis i ari dramaturgis Annys Rancānis dzejis gruomotu “Prīca i klusiešona”, kurymā skaitomi pādejūs godūs saraksteitī vaira nikai symts autoris dorbi kai latgalīšu, tai latvīšu literarajā rokstu volūdā.
Anna Rancāne ir myusu dīnu Latgolys spylgtuokuo raksteituoja. Gruomotā “Prīca i klusiešona”, dzeja, kas leluokā daļā ir latgaliski i raksteita laikā nu 2012. da 2018. goda, sasamej ar dīnysgruomotys tipa eisprozys tekstim, kurūs poša autore sauc par naktsrokstim i kurūs hronologeja īzeimej saraksteišonu nu 2008. da 2011. godam. Iz tū atsaverūt, Anna atsazeist, ka tys sakrits ar krizis laiku i vaira tai navarātu raksteit. Bolstūtīs iz itūs naktsrokstu, 2017. goda aprelī Lūznovys muižā topa literari muzykals izvadums “Atlaižu”, kurū kūpā ar Annu Rancāni taisejuse režisore Māra Zaļaiskalns, aktrise Vizma Kvēpa i muzike Kristīne Kārkle-Kalniņa. Poša Anna par jaunuo kruojuma izīšonu soka: “Jaunys gruomotys izīšona ir svātki bez šaubu. Koč kuo nūslāgums. Ari koč kuo nūškieršonu nu sevis.”
Dorbu kruojuma muokslineica ir Gundega Rancāne, kurū ar Annu saista attuola radnīceiba – obys guojušys nu vīnys Rancānu dzimtys dažaidu zoru. Sasadorbuot ar Gundegu Anna Rancāne gribiejuse jau seņ, jo ašņaradnīceiba nav bejs pats golovnais – svareiguoka ruodejusēs gareiguo tyveiba i dzeivis saprasšona – šaļtim ekspresiva, kruosaina, šaļtim niaņsāta i apcereiga. Gruomotā Annys literarūs dorbus izkruosoj ostonis Gundegys Rancānis gleznys, kū vīnā stuostā salykuse muokslineica, maketātuoja Daina Salmiņa. Kruojuma “Prīca i klusiešona” literaruo redaktore ir Ilze Sperga.
Gruomotys izdūšonu atbaļstiejuši Vaļsts kulturkapitala fonds i Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba.
Vaira dazynuošonai:
Kristīne Pokratniece
dzejis kruojuma “Prīca i klusiešona” projekta vadeituoja,
lgsc@lgsc.lv, pokratniece@gmail.com
28240441


text:
“Vēstures mirkļu pieturā” itūreiz par vieliešonom
Oktobra pyrmuos dīnys ir paguojušys dīzgon saspryngtā jutūnē – ir nūtykušys Saeimys vieliešonys, piec skaita jau divpadsmytuos. 14. oktobrī “Vēstures mirkļu pieturā” byus vareiba īsavērt Latvejis paguotnē, kas saistuos i ar pošvaļdeibu vieliešonom, i Saeimys vieliešonom. Latgalīši jau nu 20. gs. suokuma aktivi īsasaistejuši vaļsts i pošvaļdeibys politiskajā dzeivē i veiduojuši sovys partejis – pyrmuo latgalīšu parteja “Latgolys Dorba ļaužu parteja” tyka izveiduota 1917. godā. Kūpumā pyrmuos Latvejis breivvaļsts laikā (1920 – 1940) beja izveiduotys i dorbuojuos vaira kai pīcpadsmit latgalīšu partejis i tūs puorstuovi aktivi aizstuovēja Latgolys tīseibys Saeimā.
Taipat ari politiskuo rūseiba nūtyka Rēzeknis piļsātā, kur Latvejis pyrmuos breivvaļsts laikā Rēzeknis piļsātai bejuši ostoni vadeituoji, nu cik tūs ir bejs atjaunuotajā Latvejis Republikā? Rēzekne ir vīna nu dažom pošvaļdeibom, kur vieliešonys ir nūtykušys atkuortuoti (2005. godā), nu, voi itei ir vīneiguo reize i parkū? Tū varot izzynuot “Vēstures mirkļu pieturā” Latgolys Kulturviesturis muzejā, kas byus veļteita Saeimys i pošvaļdeibu vieliešonom, saleidzynojūt, kai tuos nūtyka i Latvejis pyrmuos breivvaļsts laikā, i myusu dīnuos – cik i kaidys vieliešonys ir bejušys Rēzeknē i Latvejā, kaidys partejis ir veiduojuši latgalīši i kas beja tī, kas puorstuovēja vālātuojus vaļsts i pošvaļdeibu leimenī, taipat ari, kai tyka “īspaiduota” vālātuoju izviele – nu reali padareitu dorbu leidz bolsu pierkšonai.
“Vēstures mirkļu pietura” 14. oktobrī 14.00. Īīšona: pīaugušajim 1,50 EUR, školānim 0,80 EUR.
Karteņa nu LKM kruojuma – Rēzeknis piļsātys vaļdis darbinīki 30. godūs


text:
Reigā varēs nūsavērt izruodi „Piļsātā nikod napalīk tymss”
Dzīšmu i deju svātku Amatirteatru programmys ītvorūs 5. julī Reigā Dailis teatrī varēs nūsavērt latgalīšu izruodi „Piļsātā nikod napalīk tymss”.
Dzejis izruodē leidzuos aktierim dorbojās ari veiru kamerkūra „Graidi” dzīduotuoji i dirigents Juoņs Mežinskis. Izruode ir piļsātys ritmu, cylvāku i sajiutu izpausme dzejis i muzykys volūdā, kū skotuviskuos darbeibuos, tālūs i skaņuos ītārpus režisore Māra Zaļaiskalns, scenografe Ināra Apele i muzykys autore Ilona Rupaine.
Stuostu par vīnu dīnu kaidys piļsātys dzeivē veidoj Annys Rancānis, Valentina Lukaševiča, Ontona Slišāna, Ivetys Ratnīkys, Līvejis Liepdruvītis, Viļa Dzērvinīka, Paulīnis Zalānis, Janys Skrivļas-Čeveris, Inetas Čekšas, Ilzis Spergys, Juoņa Riučāna, Baibys Zveigules, Karonhisakes dzejis ryndys, kas reizem “kai kozlāns, pakuors zvuorguli koklā, tik skrīn i skrīn”, reizem “nūsleikst bryunojuos acīs, kai myusa kakavys krūzē”, reizem kai “sorgengeļs pīmīdz tovam ar aci”.
„Piļsātā nikod napalīk tymss” tiks izruodeita 16:00 stuņdēs Dailis teatra Mozajā zalā, īeja bezmoksys.
Karteņa: šaļteņa nu izruodis, Rēzeknis Tautys teatra arhivs
Ziņu sagataveja: LaKuGa


text:
“Kolnasāta” 8. junī īt mauduotūs. Bez PVN
Latgolā pamazeņam teik īleiguoti Juoni i īskandynuoti Dzīšmu i deju svātki, īsasuokuse ari zaļumbaļļu, breivdobys koncertu i piļsātys svātku sezona. Deļtuo itymā raidejumā atsaveram iz pošvaļdeibu vieliešonom i turpynojam ceļu vydā vosorā – ar jaunu suokumu nu grupys “Bez PVN” i mauduošonūs.
Itūnedeļ iz “Kolnasātu” gostūs ir atguojs aktīrs i muzykants ci muzykants i aktīrs Kristaps Rasims ci Kips. Jys dzims Kuorsovā i zynoms kai Dailis teatra aktīrs i grupys „Bez PVN“ muzykants, juo bolss skaņ ari „Kolnasātys“ džinglūs.
„Bez PVN” sovu 10. jubilejis godu suokuse ar atsagrīzšonu iz skotuvis jaunā sastuovā i niu ir gotova atruodeit garajā „pagreidis” periodā padareitū. Grupys sastuovā niu muzicej Kristaps i Guntis Rasimi, Jurs i Valdis Vucāni. Dzīsmei „Tylts” sataiseits videoklips, puorvierteibys atguojušys ari grupys sātyslopā bezpvn.lv, izguojs gaideitais albums “Reits”.
Intervejā Kristaps stuosta „Bez PVN“ sagataveitajim jaunumim i cytim svareigim nūtykumim muokslinīka dzeivē i dorbā.
„Kolnasātu” interesej Latgolys cylvāks i juo nūskaņojums, deļtuo Guna Zvīdre ir izguojuse īluos i vaicoj cylvākim par pošvaļdeibu vieliešonu rezultatim. Voi sabīdreiba ir apmīrynuota ar vieleišonu rezultatim, kaids nūskaņuojums volda i voi ir gaidomys izmainis pošvaļdeibu darbeibā.
Latgalīšu vuordineicā Ilze Sperga, kai jau vosorā tys īrosts, aicynoj vysus mauduotūs i stuosta na tikai par mauduošonūs, bet ari par supinu – īpašu darbeibys vuorda formu.
Zinis eisumā
Latgolys regiona uzjiemieju nūskaņojuma indekss itūgod martā sasnīdzs 50,46 punktys, kas nūruoda iz pīsardzeiga optimisma atsagrīzšonu.
Kai līcynoj Citadelis i SKDS piedejums, leidz šam indeksa vierteiba 50 punktu rūbežu Latgolys uzjiemumu grupā puorsnīdze 2007. goda septembrī.
Pietejuma rezultati līcynoj, ka gondreiž puse nu Latgolys īdzeivuotuoju, kuri interesejās par sabīdryskajim nūtykumim Latvejā, grybātu, kab sabīdryskajūs medejūs Latvejā byutu raidejumi latgalīšu volūdā.
37 % apvaicuotūs Latgolys īdzeivuotuoju dūmoj, ka puorraidem latgalīšu volūdā juobyut sabīdryskajā televizejā, a 45 % dūmoj, ka taidom juobyut sabīdryskajā radejā.
Kai nūruoda Nacionaluos elektroniskūs plašsazinis leidzekļu padūmis vadeituojs Ainārs Dimants, „Latgalīšu volūda ir latvīšu i Latvejis kulturys telpys sastuovdaļa, kura atbylstūši ir juoatspūguļoj sabīdryskajūs medejūs.”
Ludzys sporta kluba „Latgols” veirīšu handbola komanda ūtrū godu piec kuortys ir uzvariejuse Latvejis veirīšu handbola čempionatā.
„Latgols” izškirūšajā spielē ar 31:22 pīveice Dūbelis „Tenax”. Serejā leidz trejom uzvarom „Latgols” handbolisti beja puoruoki ar 3:2. Rezultativuokais nu uzvarātuojim ar 11 giutajim vuortim beja Austris Tuminskis, kai ari Kaspars Lisovskis, kurs izacēle ostonis reizis. „Latgola” vuortus sorguoja Gatis Kozlovs.
Junī pi klauseituoju atīs latgalīšu dzīsmineicys Laurys Bicānis pyrmais muzykys albums „Es tikai ļaujūs”. Albumā īkļautys dzīsmis septeņuos volūduos.
Albums nūsaukumu dabuojs nu dzīsmis „Freakin’Out”, kas pārņ startēja Eirovizejis atlasis pusfinalā, latgaliskuos versejis.
Īrokstūt albumu, Laura ir sasadorbuojuse ar grupys „Dabasu Durovys” muzykantim, basgitaristu Valdi Rundzānu nu legendaruos Daugovpiļs rokgrupys „Elpa”, džeza pianistu Aleksandru Blūmi nu Vuocejis i cytim Latvejā pazeistamim muzykantim.
Junī nūtiks vairuoki dzīsmineicys Laurys Bicānis jaunuo albuma „Es tikai ļaujūs” prezentacejis koncerti. 18. junī Daugovpilī, Daugovpiļs teatrī, 20. junī Reigā, Latvejis 1. Rokkopejneicā, i 26. junī Rēzeknē, Austrumlatvejis koncertzalē „Gors”.
Iz Daugovpiļs teatra skotuvis ir atsagrīzuse opera. Niu teatrī var nūsavērt Volfganga Amadeja Mocarta operu „Teatra direktors”, juos režisors ir Daugovpiļs teatra direktora Olegs Šapošnikovs. Stuosts ir par teatra direktoru Franku i juo izaicynuojumu – par speiti muokslinīku kaprīzem, dažaidom intrigom i finansialom gryuteibom sataiseit aktīru trupu.
Atsuokti Viļakys azara pludmaļis lobīkuortuošonys dorbi. Nūsaslādzūt projektam, byus izveiduotys aktivuos i pasivuos atpyutys zonys i paplašynuots stuovlaukums. Aktivajā zonā izveidos futbola, volejbola, kai ari bārnu rūtaļu laukumus. Pasivajā zonā byus guņskura vīta, tī byus ari sūleņi i lapene. Rekonstrukcejā paradzāta ari teritorejis apzaļumuošona. Dorbus planavuots pabeigt leidz juņa beigom.
Ar Aleksandra Volodina lugys „Kirzaka” pyrmizruodi sevi pīteikuse jauna teatra trupa – Kruoslovys BJC jaunīšu teatris „ASNS”. Lugā „Kirzaka” dorbeiba rysynojās pyrms vaira tyukstūšu godu. Tymā ir divejis naideigys dzimtys – Sumbru i Skorpionu – i div pretejūs nūmetņu jaunīši. Temys – mīlesteiba, naids, nūdeveiba, zīduošonuos. Jaunī aktīri nuok nu Kruoslovys Vaļsts gimnazejis, Varaveiksnis vydškolys, Kruoslovys pamatškolys, Pūļu pamatškolys i Reigys Vaļsts tehnikuma Kruoslovys filialis.
Nu 6. leidz 8. juņam Preiļu, Aglyunys, Leivuonu, Vuorkovys i Rībeņu nūvodūs saguoja kūpā pyrmais Latvejis Lauku kūpīnu parlaments. Īsaroda vaira kai 160 lauku īdzeivuotuoju nu vysys vaļsts, kai ari Latvejis i cytu Eiropys vaļstu lauku attīsteibys specialisti, pošvaļdeibu puorstovi i deputati.
Lauku parlamenta mierkis ir meklēt rysynuojumus i jaunys īspiejis lauku atteisteibai. Parlaments izstruodoj rezoluceju ci reiceibys planu tyvuokajim div godim.
Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejā atkluota fotografa Teodora Rudāna izstuode „Retrospektive – 70”, kurā puorskota veidā paruodeiti fotografa golvonī žanri i lobuokī dorbi.
Juo fotografeju golvonuo vierteiba ir spieja portretā nūgiut dvēselis nūskaņuojumu i emocejis. Nūtykumi, kas pošam muokslinīkam bejuši svareigi – Atmūda, pyrmais folklorys festivals i tragiskī nūtykumi Viļņā i Reigā.
Leidz 25. juņam muzykanti i spālātuoji var pīsaceit sovu daleibu 13. Tautys muzykantu svātkūs, kas nūtiks 3. augustā Viļānūs, Laksteigolu solā.
Kūpā muzicēt aicynuotys vysu Latvejis nūvodu kapelys i folklorys kūpu muzicejūšuos grupys, dzīdūšuos i muzycejūšuos saimis, muzykanti-vacmeistari i individuali muzykanti, bārnu i jaunīšu kapelys i cyti interesenti.
Raidejuma komanda: Aigars Runčis, Daira Kokoreviča i Ilze Sperga.
Ka raidejums nasuoc skanēt automatiski, tod klausīs ITE.
Kristapa Rasima fotografejis autore Edeite Husare.


text:
20. godu symta Latgola atpyutnīku acim
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
20. g. s. suoku Latgolys teritoreja ir drupeite nu Krīvejis imperejis, varātu dūmuot, ka svešinīkim viņ caurbraucama tranzita teritoreja voi skrīnūša ainova caur viļcīņa lūgu. Izaruoda, daudzi tureigi ļauds tūlaik dūdās iz Dvinsku voi Režicu, lai apmaklātu itenis kūrortus voi vīnkuorši atsapyustu. Par dzīdnīceibys i atpyutys īspiejom 20. g. s. Latgolā.
Poguļanka – leluokais Latgolys kūrorts
Tam laikam modernu balneologisku kūrortu “Poguļanka” i vasarneicu cīmu Dvinskys (niulinejuos Daugovpiļs) tyvumā 1883. godā dybynuojs Leiksnys muižnīks grāfs Ivans Plāters-Zībergs. Nu 1. maja leidz 1. septembram Pīterburgys dokteri uorstēja ar Trikartu azaru dublim i cytaidom vannom, kumisu, raudzeitu kēvis pīnu, kefiru, elektreibu, 1913. godā roksta “Drywa”. 1914. godā Poguļankā beja 117 vasarneicys, divstuovu sanatoreja ar 50 atseviškim numurim, iudiņa proceduru āka, slovona ocu uorsta Noiševska ocu klinika, lels parks ar mineraliudiņa okom, restorans ar bufeti Daugovys krostā, kūrortā regulari koncertēja pazeistami orkestri i solisti nu Eiropys i Krīvejis. Sezonā te veseleibu atkūpe ap 1000 cylvāku. Ituo kūrorta izceļšona grāfam izmoksuoja 300 000 rubļu. Kur jis jēme taidu kapitalu?
Ir legenda, ka tymā prīžu sylā, kur grāfs suocs ceļt vasarneicys, dzeivuojs vacs, tyvredzeigs valns i lics grāfam laseitīs paceli. Grāfs, lels kartuotuojs byudams, pīduovuojs valnam saspēlēt. Atsasāduši Daugovys krostā i suokuši. Valns, pusoklys byudams, pacieļs kartys tyvu acim. Grāfs kartu atspeidumus redziejs iudinī i jū vīns div apspieliejs. Valns pīliecs kuojuos i trīcs kartys zemē ar taidu spāku, izaveiduojuši treis mozi azari, nu putna liduojuma verūtīs, tik teišom leidzeigi trejom nūsvīstom kartom – partū jūs sauc par Trikartu azarim. Itūs azaru dyunis kūrorta vannuos padareja grāfu cīš boguotu.
20. godu suokuos bizness grāfam vaira naguoja nu rūkys klientu tryukuma deļ, jis kūrortu puordeve. 1928. godā te uorstāti viņ 130 cylvāki, tys vairs nav īprīškejais vierīņs. 30. godūs kūrorts tyka vēļ cytuos rūkuos, jū puorsauce latvyskā vuordā par Mežciemu. Ūtrajā pasauļa karā kūrorta prīžu sylā masveidā slepkavuoja desmitem tyukstūšu ebreju, nu āku naskorts palyka viņ golvonais korpuss. 1947. godā te atkluoja Vyssavīneibys nūzeimis sanatoreju tuberkulozis slimnīkim, 1959.–1991. godā sanatorejā uorstēja sirds i ašņavodu slimeibys. Nasaverūt iz privatizaceju, sanatoreja, a poša āka ir arhitekturys pīmineklis, 30 godus nateik ekspluatāta. Kai viestej Daugovpiļs piļsātys dūmis sātyslopa, pošvaļdeiba nūlāmuse īsaguoduot i atjaunuot degradātuos sanatorejis darbeibu.
Sv. Helenys olūts
Režycai tivejā generala Karaulova Odumovys muižā 1905. godā tyka atrosts olūts ar dzīdnīcysku iudini i nūsaukts juo sīvys Helenys vuordā. Olūta iudiņam konstatāts boguoteigs mineralvīlu sastuovs i specifiska radioaktivitate, jis pīskaiteits pi alkaliskūs suoļu mineraliudiņu grupys. Dreiž jis palyka slovons boguotnīku i aristokratu vydā na viņ bejušajā Krīvejā, bet ari uorzemēs. Olūta eipašnīki izcēle marmora stryuklaku i lapeni, īkuortuoja jai apleik duorzeņu. Skaistuo Odumovys azara soluos beja īkuortuots zoologiskais duorzs ar vysaidim eksotiskim putnim i dzeivnīkim, bet muižys parks pīmāruots pastaigom, viestej roksti presē 20. g. s. pyrmajā pusē.
Pyrmuo pasauļa kara laikā olūts tyka izjaukts, jis aizsērēja i vāluok īprīškejā apjūmā juo iudiņs nav tics lītuots, koč turisma informacejā Sv. Helenys olūts atzeimuots. Latvejis breivvaļsts laikā Odumova puorsaukta par Kalnezeriem i muižā īkuortuota vaļsts bārnu patversme.
Itys gadejums lyka daudzim zemnīkim puorbaudeit sovu jaunsaimnīceibu teritorejā atrostūs olūtus – voi iudinī nav kas vierteigs. Tai 30. godūs bejuse pat dūma niulenejuo Kuorsovys nūvoda Mežavydu pogosta Padolē ceļt sanatoreju, te 1859. godā, kod rokuši oku, atkluojuši dzīdnīcysku sāra olūtu. Jis devs daudz iudiņa, boguota mineralvīlom, ar namaineigu temperaturu +5°C. Tok tei palykuse viņ ideja.
Latgolys dzīdnīcyskī olūti
20. g. s. vydā latgalīšim vuords “olūts” paīt iz latgalīšu volūdu i kulturys izpausmem – 1943. godā suoc izīt literaturys almanahs “Olūts”, 90. godūs kulturys programa “Olūti” ir vīns nu popularuokūs Latgolys Televizejis sabīdreibys raidejumu, a dzīsmi “Tik skaidra volūda” ar Annys Rancānis vuordim i Eugeņa Karūdznīka vuordim pīzeist par naoficialu latgalīšu himnu.
Puorejā Latvejā ar Latgolys olūtim vysu pyrma saistuos Aglyunys olūteņu, jū apjiusmoj 30. godu prese: “Kad “mirstīgais”, ziņkārības dzīts, mēģinājis izstaigāt garos gaiteņus un beidzot izmaldas dārzā, kur augļu koku paēnā slēpjas it kā dziedniecības spējām apveltītais avotiņš, gājējs brīvāk uzelpo, ticis atkal brīvā dabā,” 1939. godā raksteja “Kurzemes Vārds”, bet 1935. godā laikrokstā “Latvijas Jaunatne” beja skaitoms: “No viena avotiņa drīkst tikai dzert svēto ūdeni, bet otrā drīkst nomazgāt slimās kājas, rokas, acis v. t. t. Svētceļnieku pulciņi redzami pie abiem avotiņiem, sevišķi pie otra. Arī mēs nogaršojām svēto ūdeni, kas patīkami vēss, bez kādas piegaršas.”
Opoļu svātolūts Ludzys nūvoda Brigu pogostā, zīmeļaustrumūs nu Zylupis, ir Latvejā vīneiguo pareizticeigūs kulta vīta meža apvydā. Par ticeigūs zīduojumim viers olūteņa izcalta zyla kapela ar kupolu i krystu viersā. Par olūteņa rasšonūs i dzīdnīcyskū spāku ir daudz nūstuostu, 21. septembrī, Dīvmuotis Dzimšonys svātkūs, pi juo dūdās svātceļnīki.
Vēļ populars 30. i 50. godu turisma informacejā ir sāra olūteņš Kruoslovā, ceļā nu Šokoladis kolna iz Zyrga azaru. Myusu dīnuos turisti Kruoslovā apmeklej Mīlesteibys olūteņu Karnicka kolnā, a pošim kruoslavīšim populara iudiņa imšonys vīta ir olūts Olūtu īlā, natuoļ nu Pekinys īlys.
Latgolys sanatorejis
Latgolys veseleibys apryupis oficialuo statistika iz 1933. godu ir skūpa: 21 slimineica, 1, kai tūlaik sauc, vuojpruoteigūs slimineica, 1 sanatoreja, 109 ambulancis i veseleibys kūpšonys punkti. Vīneiguo Latgolā Kruoslovys sanatoreja ar 20 vītom tuberkulozis sliminīkim sovu darbeibu suoce 1933. gods 1. julī. Jei izcalta prīžu mežā iz augsta Daugovys krosta, vītys izvēli nūsacejs tys, ka apleicīnē nav pūru, partū ari nav plaušu sliminīkim kaiteigūs myglu. Bet tys ceiņā ar Latgolā izplateitū tuberkulozi ir pilīņs jiurā, ir vajadzeiga plašuoka sanatoreja.
Latgolys školuotuoju, pošvaļdeibu i sabīdryskūs īstuožu darbinīku slymūs kase sanatorejis vajadzeibom, nu jau 80 sliminīkim, īgiva bejušū Kerbedzu eipašumu, 1909. godā ceļt napabeigtū muokslinīku atpyutys sātu Vaczosnā, natuoļ nu Rāznys azara krosta. Cikom pabeidze ceļt, Latvejis vaļsts vairs nabeja. Uorstnīceibys īstuode ar pylnu jaudu suoce dorbuotīs padūmu godūs kai Vaļsts tuberkulozis sanatoreja “Rāzna”, 1989. godā puormeja sovu specializaceju. Ari myusdīnuos Latgolys nūvoda rehabilitacejis centrs “Rāzna”.
Atpyutnīki nu Picera
Pīmynātū Poguļanku voi Odumovys Sv. Helenys olūtu varams apmeklēt, pasateicūt 1862. godā atkluotajam Sanktpīterburgys–Varšavys dzeļžaceļam. Daudzi atvalinuojumā tykušī nu cariskuos imperejis golvyspiļsātys Latgolā apsamat pīticeiguokuos vītuos, dažs izceļ sovu vasarneicu, pīmāram Rēzeknis nūvoda Vertukšņā zyna paruodeit āku, kū 1912. godā kai atpyutys sātu cieļs vīns Sanktpīterburgā struodojūšs inžiners.
Puorsteidzūši, ka picerīši, tod jau leningradīši, parodumu pavadeit atvalinuojumus Latgolā otkon atguodoj padūmu laikā. Ir izauguse jauna paaudze, niu tys ir pa kabatai daudzim. Kaids, braukdams nu Leningrada, izdūmuojs izkuopt pyrmajā viļcīņa apsastuošonys vītā Latvejis teritorejā, tei ir Kuorsovys staceja. Iz lobu laimi meklej apsamesšonu, i atrūn. Latgalīši ir vīsmīleigi, var cytugod braukt otkon. Cyti grib tuoļuok nu dzeļžaceļa i leluoku centru. Tai žurnals “Zvaigzne” 1958. godā roksta, ka Dagdys rajonā viņ sovu atvalinuojumu pavoda 1500 leningradīšu. Vyssavīneibys turisma bāzu vēļ nav, taitod jūs uzjam privati vītejūs saimis.
Par bierneibys īspaidim Vertukšņā var paskaiteit krīvu antropologis Svetlanys Ryžakovys atminis, juos dzymdynuotuoji 20. g. s. 70.–80. godūs īriejuši vasarneicu Vertukšņā. Bārnu pīsaista kontrastainys lītys: pi vacuos, ar toli apsystuos ustobys sudrobuots veituls, veikalā pi ādamu lītu tiergoj muola pūdus i stilizātu tautys tārpu, azarā – amizantys dēlis i ceļmolā gordys avīšys.
Medeju atbolsta fonda īguļdejums nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu. Par roksta saturu atbiļd portals lakuga.lv.


text:
Latgolā nūtiks kulturu festivals “Pynu, pynu sītu”
Nu 1. da 3. juļa Daugovpilī i vysā Latgolā piec LR Kulturys ministrejis Mozuokumtauteibu navalstiskūs organizaceju puorstuovu konsultativuos komitejis iniciativys nūtiks Latvejis pyrmais kulturu festivals “Pynu, pynu sītu”, kū organizej bīdreiba “Dienvidlatgales NVO atbalsta centrs” sadarbeibā ar Latgolys planavuošonys regionu, Daugovpiļs piļsātys dūmis Kulturys puorvaļdi, Latvejis Nacionalū kulturys centru i Eiropys Minoritašu centru (Vuoceja).
Latviskū kulturtelpu vysaidūs godsymtūs ir ītekmiejušys i papyldynuojušys ari cytu tautu kulturys, dūmūt sovu pīnasumu. Unikaluo kulturtelpa sekmej nacionaluos ideņtitatis nūsastyprynuošonu, globalizacejis apstuokļūs uztur i styprynoj pīdereibys sajiutu Latvejai.
Latvejis kulturu festivals, gatavejūt Latvejis symtgadei, reprezentej mozuokumtauteibu kulturys daudzveideibu i pīnasumu Latvejis kulturtelpai i veicynoj kūpeigūs vierteibu (breiveiba, tīsyskums, solidaritate i cytu) apsazynuošonu.
Festivalā pīsadaleis 1400 dalinīku nu 92 (nu tūs 52 mozuokumtauteibu) tradicionaluos kulturys muokslinīciskūs kolektivu, kurī kūp i popularizej sovys tautys kulturys tradicejis.
Festivala laikā kūpā nūtiks gondreiž 60 pasuokumu. 1. – 2. julī Daugovpiļs dzeivuotuoji i gosti dažaiduos piļsātys vītuos varēs baudeit vaira nakai 15 koncertus, vērtīs festivala dalinīku guojīni Reigys īlā, sekuot leidza i pīsadaleit vaira nakai 9 meistarklašu nūtikšonā, gasteit omotnīku teltīs, baudeit muzykaluo tramvaja koncertus. Festivala ītvorūs nūtiks ari Latvejis jaunīšu forums, storptautyskais NVO seminars i cytys aktivitatis. Sovukuort 3. julī kolektivi koncertēs vysā Latgolys regionā (Preiļūs, Rībeņūs, Viļānūs, Maltā, Malnovā, Ondrupinē, Leivuonā, Ludzā, Strūžanūs, Nagļūs, Gaigalovā, Drycānūs i cytur) i vokorā Kuorsovā sasapuļcēs nūslāguma koncertā, kurū vadeis akters Kristaps Rasims.


text:
Rotko centrs aicynoj iz meistarklasi akvareļgleznīceibys pamatūs
Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs aicynoj pīaugušūs bez prīškzynuošonu iz meistarklasi akvareļgleznīceibys pamatūs.
Meistardarbneica nūtiks 2015. goda 9. majā nu 12.00 da 17.00. Tiks vuiceiti akvareļgleznīceibys pamati i vysaidi tehniskī pajiemīni. Daleibai darbneicā, juonūdrūšynoj sev A3 formata akvareļpapeira albums. Var jimt leidza ari sovys akvareļkruosys i ūtys (īteicams Sanktpīterburgā ražuotuos kruosys).
Daleiba meistarklasē moksoj 7 eiro. Darbneicai var dasasaceit da 8. maja, zvonūt 26190274 i elektroniski, nūruodūt vuordu i pavuordi iz: baiba.priedite@daugavpils.lv
Vītu skaits meistardarbneicā ir īrūbežuots.


text:
Portals lakuga.lv sajiems Medeju atbolsta fonda finansiejumu
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sajāmuse atbolstu tuos uzturātuo medeja “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” darbeibys nūdrūsynuošonai Regionalūs i vītejūs medeju atbolsta programā 2020. godam.
Projekts “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” styprynuos i atteisteis Latgolys kulturys telpu, rodūt saturu portalā lakuga.lv, taidā veidā regiona īdzeivuotuojūs veicynojūt patriotismu i pīdereibys sajiutu latvyskajai kulturtelpai.
Rokstu serejuos tiks atspīgeluoti vaļsts i pošvaļdeibu amatpersonu vīdūkli par Latgolys kulturpolitikys i cytim vaicuojumim, latgalīšu volūdys lītuojumu, pieteits Latgolys tāls, par latgalīšim asūšī stereotipi vairuoku desmitgažu garumā, atkluoti latgalīšu pīredzis stuosti Latvejā i vysā pasaulī.
Regionalūs i vītejūs medeju atbolsta programu administrej Sabīdreibys integracejis fonds. LgSC eistynuotuo projekta finansiejums sajimts kategorejā “Latgales plānošanas reģiona sabiedriski politisko, sociālekonomisko un kultūras procesu analīze” rokstu sereju sagataveišonai. Projekts teik eistynuots periodā nu 2020. gods maja da decembra.


text:
Juoņs (Eugeņs) Karūdznīks
Juoņs (Eugeņs) Karūdznīks (pa eistyn. vuordam: Eugeņs Ruška, 1921 — 2003) — latgalīšu ailinīks, publicists, grafiks, komponists, latgalīšu himnys autors.
Dzims Zviergzdiņa pogosta Aizpūris solā. Vuicejīs Rēznis apleiciņa Piļcinis pamatškolā, Rēznis školuotuoju instituta paraugškolā, Rēznis gimnazejā, Rēznis tautys koņservatorejā. Latvejis universitetā studiejs tīseibu. Darejs Kuļdeigys muzykys školā, Reigys porcelana taisetovā.
Sovetu laikā cīts nu drūsuma īstotu saksteišonu, bejs damīgts cieški meit dzeivisvītys i sagvuordus. Sovetu laikā, da Latvejis napavaļdeibys atjanunynuošonys (1988), ailis paslapyn syutejs iz Vuoceju, tī juos izdrukavuotys gruomotuos.
Cyti sagvuordi - Eugeņs Rūškāns, Krystužāns, Zamzarāns, Abavietis.
- Poezejis lasīni:
- Laiks i nalaiks (1974);
- Latgaļu melodejis (1977);
- Treis vaiņuki;
- Fabulys;
- Cyrma brūninīks (1992).
Nadabeigts, rūkrokstā palics eposs Latgali.
Komponiejs vērtini skondorbu, tymā vydā i latgalīšu himnu Skaidruo volūda (ar Annys Rancānis vuordim. Garus godus vadejs Reigys latgaļīšu bīdreibys koru.