text:
Pavasara mieneša 7 dīna
Pavasara mieneša 7 dīna irā 66 goda dīna pa Gregora kaleņderam (garajuo godā - 67 dīna). Nu ituos dīnys leidz goda golam palīk 299 dīnys.
[pataiseit] Svieteibu i pīminis dīnys
- Albanejā Školuotuoju dīna.
[pataiseit] Katuoļu svātū dīnys
Tumašs nu Akvinu - spredekers, bazneicys školuotuojs
[pataiseit] Vuorda dīnys
Ella - Elmira
[pataiseit] Nūtikšonys
[pataiseit] Latgolā
- 1855 - Daugpiļs styprūtnē vīnā stuņdē ceļuojuma laikā apsastuoj Meklenburga-Šverinys gercogīne Auguste Reuss (Auguste Reuß zu Köstritz) i Prūsejis princs Karls;[1]
- 1946 - piec puortraukumu dorbu atjaunynoj Reigys Goreigais seminars (īstateits 1920 gods leita m. 3 d. Aglyunā);
- 2005 - izaceļ guņsgrāks Rundānu školā, tok cīte tik trešuo stuova kolidors.
[pataiseit] Latvejā
[pataiseit] Pasaulī
- 1876 - Aleksandris Grehems Bels (Alexander Graham Bell) dabova patentu sovai ītaisei, kuru pasauce par teleponu (ASV patenta numers 174,464);
- 1918 - boļševiki pasauce Krīvejis komunistu parteju;
- 1918 - Roalds Amundsens paviestej pasauļam, ka juo ekspediceja dasnēguse Dīnavydu polu (tū jī īveice 1911 gods zīmys m. 14 d.);
- 1996 - dorbu aizasuoc pyrmais demokratiski ībolsuotais Palestinys parlaments.
[pataiseit] Dzimšonys
[pataiseit] Latgolā
- 1904 - Jezups Krumpāns, katuoļu bazneicnīks, Izvolta, Kumbuļu, Bykovys, Augustovys, Ruguoju i Sarkanu pravests;
- 1953 - Juoņs Gavars - politiks, saimis uorsts, Preiļu dzeidātovys direktors;
- 1970 - Andra Kudore, viesturneica, nūvodtāmātuoja.
[pataiseit] Latvejā
- 1891 - Teodors Spāde, Latvejis vaidu flotys admirals;
- 1955 - Aivars Hermaņs, latvīšu muziks, komponists, producents;
- 1977 - Vents Feldmaņs, latvīšu hokejists.
[pataiseit] Pasaulī
- 1913 - Prans Kulikauskys, Lītovys arheologs, humanitarū zineibu doktors;
- 1924 — Kobo Abe (安部公房, Abe Kōbō), japanīsu rakstinīks;
- 1938 - Aļberts Ferts (Albert Fert) - praņcīšu fiziks;
- 1941 - Andrivs Mironovs, krīvu akters.
[pataiseit] Mieršonys
[pataiseit] Latgolā
- 1984 - Ivans Zavoloko (ИBaH HиkифopoBич ЗaBoлoko), staroveru bazneicnīks, pedagos i presis dareituojs.
[pataiseit] Latvejā
[pataiseit] Pasaulī
- 1274 - Tomašs nu Akvinu, italīšu filosofs, teologs, katuoļu svātais;
- 1932 - Aristids Briands, Praņcejis i vydtautiskuos politikys dareituojs;
- 1954 - Ots Paulis Hermans Dīls, vuocīšu kimejis organiks, Nobela premejis laureats.
[pataiseit] Nūruodis
- ↑ http://latgalesdati.du.lv/3 Latgolys dati


c: text/html

text:
Sorma
Sorma - lads, pasadarejs iudiņa laseitem sasolstūt myglā iz vysaižim objektim. Tei irā kristalainis boltys nūsādys, kas pasadora iz zemis viersa ir lītom. Vysuvaira dobā ar sormu apkluoti irā kūku zori, smylgys i zuole. Jim viersā irā pluoni lada kristaleni, kurim epidedu styurīni atsateik regularam sešstyuram, a iz kristaleņu ploskonuos viersys radazms streipuojumu teiklīņs taidā pošā styurainī. Lads krystalu garums var dasnēgt i nazcik centimetru.
Nūsādys pasadora gaisa sublimacejis procesā asūšim iudiņa gorim i jim sasalejūt ar lītom trāpā, sluobā viejā i gīdrā ci moz muokulaiņā laikā. Sorma pasaruoda, kod gaisa temperatura irā mozuoka kai -15 °C i Reitulatvejis zamainē nūsatur vaira kai 10 dīnu, a Latgolys augstainē i ūtratik vaira. Lads krystalu skaits iz viersa [īaug tymā pusē, nu kurīnis pyuš viejs.[1]
[pataiseit] Nūruodis i olūti
- ↑ Sormys aprakstejums, pvg.edu.lv

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Norvegeja
Norvegeja, oficialai Norvegejis Kieneste (norvegu: Kongeriket Norge) - vaļsteiba Pūstumu Europā, Skaņdinavejis pussolys vokorūs. Vaļsteiba tur rūbežu ar Švedeju (1619 km), Suomeju (727 km) i Krīveju (196 km). Dīnavydūs Norvegeju skaloj Pūstumu jiura, vokorūs Norvegu jiura, a pošūs vaļsteibys pūstumūs Barenca jiura. Norvegejai pīdar Svalbarda i Jana Majena sola Arktikā, taipoš Buvē sola, Pītera I sola i Kienenīnis Modys Zeme Antarktidā.
Norvegeja irā pīktuo pa lelumam vaļsteiba Europā ar 386 958 km² pluotu, kurymā dzeivoj 4,9 miljoni dzeivuotuoju.[1] Tei irā vīna nu rešuok apdzeivuotojom vaļsteibom Europā. Golvysmīsts i leluokais mīsts - Oslys. Vaļsteibys volūda irā norvegu ar divejom rokstu volūdys tradicejom - bukmolu i jaunnorvegu. Obadivejis tur vīnaidys tīseibys vysūs vaļsteibys i pošvoldu leidzīņūs. Maja mieneša 17 dīnā norvegi svin konstitucejis pījimšonys dīnu.
Norvegejis teritorejā ļauds apsadzeivovuši jau nu 6 godu symta. 872 gods kuovē pi Hafrsforda kieneņš Harolds Skaiškmots (norvegu: Harald Hårfagre) apvīnumova norvegu zemis. Nu tuo aizasuoce "Vikingu laiki". 1319 godā Norvegeja īsastuoja Kalmarys Savīneibā, kuramā beja Daneja i Švedeja. Kod 1521 godā Švedeja izastuoja nu savīneibys, Norvegeja palyka Danejis Kienestis pavaļdeibā. Piečuok Norvegeja puorguoja Švedejis pavaļdeibā, a napavaļdeiga vaļsteiba tyka 1905 godā, kod par pyrmū kieneņu tyka Hokons VII. 1940 gods apreļa mieneša 9 dīnā vaļsteibu okupēja Nacistiskuo Vuoceja, tok jau 1945 gods maja mieneša 8 dīnā norvegim izadeve atjaunynuot napavaļdeibu.
Nu Ūtrajim pasauļa vaidim Norvegeja cīši dreiži izaraisteja, kuo pamatā irā naftys i dobysgazys atrostuvis Pūstumu i Norvegu jiurā, kurys atrostys 1970 godā. Norvegeja irā catūrtuo poša leluo naftys eksporta vaļsteiba[2] i vīna nu pošu boguotū vaļsteibu pasaulī. Tok vysleidza 99% energejis Norvegeja īgiust nu HES[3]. Norvegejis krona teik īskaiteita kai pasauļa stabiluokuo valuta. 2007 godā vaļsteibu pīzyna kai pasauļa mīreiguokū zemi. Kūpā ar Švedeju jei aizajim vīnu nu pyrmajom vītom pasaulī pa demokratejis iņdeksam. Myuslaikūs Norvegeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Koč i divejūs referendumūs Norvegejis dzeivuotuoji nūbalsova pret īstuošonu Europys Savīneibā, vaļsteibai irā nūtalejis i styprys saitys ar Savīneibu i tuos dalineicom. Norvegeja irā pīsadalejuse nazcik vydtautisku organizaceju īstateošonā - Saškiertūs Naceju Organizacejā (SNO), NATO, Europys Padūmē (EP) i Pūstumu vaļsteibu Padūmē (PVP), taipoš Norvegeja irā Europys Ekonomiskuos Zonys (EEZ), Pasauļa Tierdzeibys organizacejis (PTO) i Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejis (VEKRO) dalineica.
[pataiseit] Etimologeja
Lelums etnologu guodoj, ka vaļsteibys pasauka irā izacēluse nu pūstumu germanu volūdom i zeimoj "pūstumu ceļš", kas senejuo norvegu volūdā byutu nord veg ar norð vegri. Norvegeja senajuo norvegu volūdā irā Nóreegr, anglosaksu - Norþ weg, a vydslaiku latiņu - Nhorvegia. Niule Norvegejis vaļsteibys pasauka norvegu bukmolā irā Norge, a jaunnorvegu volūdā Noreg. Senejū norvegu i jaunnorvegu formys irā leidzeigys senejū samu vuordam ar zeimeibu "pa jiurmolai" ci "pa jiurai". Myuslaiku Lule samu volūdā tys irā nuorrek. Arkaiskuos vuorda formys ļaun guoduot, ka vuords navā izacēls nu germanu volūdom.
Cytuos vītejuos Norvegejis volūduos vaļsteibys pasauka irā: Pūstumu samu Norga, Lule samu Vuodna, Dīnavydu samu Nøørje, suomu Norja. Oficialuo vaļsteibys pasauka norvegiskai Kongeriket Norge (bukmolā) i Kongeriket Noreg (jaunnorvegu). Cytuos volūduos pylnuo pasauka - Pūstumu samu Norgga gonagasriika, Lule samu Vuona gånågisrijkka, Dīnavydu samu Nøørjen gånkarijhke, suomu Norjan kuningaskunta. Latgaļu volūdys variants sadar ar latvīšu i lītaunīku volūdys pasaukom.
[pataiseit] Viesture
[pataiseit] Geografeja
[pataiseit] Politiskuo sistema
Norvegeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Norvegejis Kieneņš irā vaļsteibys golva, a Ministru Prezidents irā vaļdeibys golva. Piļdeituojvaļdi izpiļda Kieneņa padūmis kabinets, kura vadeituojs irā Ministru Prezidents. Lykumlaideibys vaļdi tur kai vaļdeiba, tai parlaments – Stortings (latgaliskai: Leluo Saīsme). Stortingu ībolsoj taisnā proporceigā ībolsuošonā iz četrim godim, kurs sadora nu 169 deputatim.
Oficialai monarhs tur piļdeituojvaļdi, tok īdzeivynojūt parlamentariskū vaļdeibys sistemu, monarha daguojumi myuslaikūs irā cīši reprezentativi I ceremonali. Norvegejis kieneņš irā pošaugstais militarū spāku komaņders, augstuokuo bazneicys instituceja I kolpoj kai uorzemu diplomatiskū saitu vadeituojs, taipoš irā vaļsteibys vīnumeibys simbols. Praktiskai Ministru Prezidents irā tys, kurs īdzeivynoj piļdeituojvaļdi dzeivē. Tīsu sistema irā napavaļdeiga nu piļdeituojvaļdis I nu lykumlaideibys vaļdis.
[pataiseit] Administrativais dalejums
[pataiseit] Ekonomika
[pataiseit] Demografeja
[pataiseit] Etniskais sadors
[pataiseit] Volūda
[pataiseit] Religeja
Ļutarticeiba irā oficialuo vaļsteibys religeja, kurai tic 86% Norvegejis dzeivuotuoju. Cyti protestaņti irā 3,5% nu dzeivuotuoju, Romys katuoli 1%, musulmoni 2% I cytu religeju ticeigī 1% (vysuvaira budisti, hinduisti I judaisti). Cyti natur kaidu naviņ religeju. Pa 2005 gods apklausys datim, 32% Norvegejis dzeivuotuoju „tic, ka ekzistej Dīvs”, 47% % „tic, ka irā kaids naviņ gors ci dvēseliska energeja”, 17% % „natic ni kaidam naviņ dīvam, ni goram ci dvēseliskai energejai”, a 4% „nazyna”. [4]
Senejī norvegi, taipoš kai vysys skaņdinavejis germanu tautys, beja paguoni i ticēja skaņdinavu mitologejai. Suomu-ugru tautys samu religeja beja šamanizmys Laikā nu 1000 gods da 1500 godam misionaru dorba rezultatā, pa mozam Norvegaja tyka kristeiga. Da reformacejai norvegi beja katuoļu bazneicys dale, a nu 1536 gods puorguoja protestaņtizmā.
Nu nakrysteigom religejom poša leluo irā musulmonu kūpeiba – gondreiž 2% nu dzeivuotuoju. Tū vysuvaira veidoj arabu, albaņu, somalīšu i turku imigraņti, taipoš pakistanu ciļmis norvegi.


text:
Uraline palāda
Uraline palāda (latiņu: Trix uralensis; anglīšu: Ural Owl; latvīšu: Urālpūce; lītaunīku: Uralinė pelėda) — palādiņu saimis (Strigidae) ailis putyns. Perekli taisa Pūstumu Eurazejā nu Skaņdinavejis leidz Tuoleimim Reitim, gon cieški sateikams putyns Latgolā i pūstumu Vydzemē.
[pataiseit] Aproksts
Vīna nu pošu leluokū palādu, spuornu paplatīņs byun net 125 cm, garums da 62 centimetrim i aste 30 cm. Pamata kruosa gaišai palāka ar bryunom streipom.[1] Taipoš kai cytom palādom, zeimeiguokuo pīzeime škiru nūsaceišonā irā bolss. Uralinis palādys gon labi redz i gaismā, kod nakod medej i dīnys laikā.
[pataiseit] Bolss
Pacīši aygsts "hau... hau... hau", muotaine kod nakod augstuoku "vak-vak" skonu. Rūjis laikā tāvainim dūbs "ūūūu u u-hu".[2]
[pataiseit] Dzeivisvīta
Pa lelam dzeivoj nasausūs lelūs skujukūku ci jauktūs mežūs, mežamoluos, pūrmoluos, pi mežapļovom i lyuzūs. Perekli taisa kūku dūbūs, cylvāka taiseitūs puļciņuos, vacuos cytu plieseigu putynu perekļuos, iz kūku stubuļnem. Nu apreļa mieneša pereklī 3-4 boltys ūlys.
[pataiseit] Paplateiba
Perekli taisa vysā Eurazejis skujukūku jūstā, taipoš Skaņdinavejā kai areala vokoru rūbežā i Latgolā kai golvonuo Europys areala dīnavydu rūbežā. Napalelā skaitā dzeivoj Reitu Europys i Vydseuropys kolnu regionūs, taipoš i Balkanu dīnavydūs. Lītovā cīši rats putyns. Azejā perekli taisa Sibira taigā, Krīvejis Pijiurys nūvodā, Pūstumu Korejā i vysā Japonejā.


text:
Eura
Eura (latvīšu: eiro, eira; anglīšu: euro; krīvu: eBpo) irā Europys Savīneibys kūpeiguo naudys vīnine, kura aizvoduota i lītojama eurys zonā (2011 g. janvara mien. — 17 ES vaļsteibuos) i kuru atīsmē planavojams lītuot kai atsaskaitīņu leidziekli vysuos ES vaļsteibuos.
Valutys zeime: €
Vydtautyskais valutys kods: EUR
Vērte:
- 1 eura (EUR) = apmāram 0,70 latu (LVL);
- 1 lats (LVL) = apmāram 1,43 euru (EUR)
Eura aizvoduota kai atsaskaitīņu leidzieklis 1999 godā, atmejūt ekeju (ECU, European Currency Unit) pa kursam 1:1. Kai fiziska nauda eurys apgrūzā palaistys 2002 godā. 2006 gods beiguos apgrūzā beja jau 610 milijardi euru, i juos beja vīneiguo valuta vaira kai 317 milijonim europīšu.
Euru volda Vuocejis mīstā Frankfurtā pi Maina asūšais Europys centralais banks (ECB), kurs pīstuov vysu ES dalinīkvaļsteibu centralūs bankus. ECB vīneigais tur tīseibu nūstateit ES monetariskū politiku, jis dasaver euru banknotu druku, euru monetu kaļšonu, taipoš euru plateišonu i lītuošonu vysuos eurys zonys vaļsteibuos.


text:
Igauņu volūda
Igauņu volūda — vīna nu suomugru volūdu grupys volūdu, jei radneiga suomu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru - latgaļu, latvīšu, krīvu i švedu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei. Igauņu volūda irā Igaunejis Republikys i Europys Savīneibys oficialuo volūda. Igauņu, suomu, vengru i maļtīšu volūdys vīneiguos vaļstiskuos volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi indoeuropīšu volūdu saimis. Pa 2000 gods datim, igauņu volūdu kai dzymtū runoj 83,4% Igaunejis dzeivuotuoju.


text:
Datu puorlaidis protokols
Datu puorlaidis protokols (anglīšu: protocol, data transmission protocol; krīvu: пpoTokoл пepeдaчи дaHHыx; latvīšu: protokols; datu pārraides protokols) — diveju ītaišu sovā vydā dasarunuoti nūsacejumi ap tū, kaidam vajag byut puorlaižamūs datu formatam.
Kab nūtyktu datu puorlaide iz vyds sevkuru diveju ītaišu, jom pyrma tuo sovā vydā vajag dasarunuot ap protokolu.
Ītaisis, kurys dasarunoj ap protokolu, var byut, pīvadumam:
- dators i drukaunīks;
- dators i dators;
- dators i servers;
- dators i maršrutātivs
i leidz.
Datu puorlaidis protokols nūstota:
- kaidu klaidu puorvēris atmeju ītaisis lītuos i voi vysā lītuos (pīv., puorvēris skaitlis, kura juo atmeja/kaida formula);
- kaidu datu samīgšonys metodu lītuos i voi vysā lītuos (pīv., "zip" lelim failim puorsyuteit caur iņternetu, LAN voi WAN);
- kai syuteituoja ītaise paviesteis, ka beiguse zinis syuteišonu (in a zynuošonuos davodā (Communications port) lītuos pagluobis kanalu, serejeigaji (USB) puorlaidei lītuos suoku i nūstuošonys skaitus);
- kai dabuojieja ītaise paviesteis, ka dabuojuse zinis;
- datu puorlaidis dreizums (bodūs voi bitūs);
- ci puorlaide byus sihroniska, ci asinhroniska;
i leidz.
Protokolā taipoš var byut paradzāti pruoteigi pajiemīni datu puorlaidis klaidom aptikt i pareizajim datim atjaunynuot, taipoš pajiemīni datim šifrēt i atšifrēt.


text:
20 godu symts
Laika skaiteišonys zeimeibā 20 godusymts irā laikavyds, kurs suocēs 1901 godā i tuoļuojuos da 2000 godam (īskaitūt) pa Gregora kaleņderam.
[pataiseit] Nūtikšonys
07.02.1922.gods. Istodišonys Sapuļcys sēdē nūteik Satversmys ūtrys dalys apsprīsšona. Par deputata F.Kempa prīšklykumu pi 115.panta, kas nūzeimej latvīšu volūdu, kai vaļsts volūdu ("pi kam Latgolys apgabalā par oficialu volūdu teik skateita latgaļu vītruna") balsoj tikai 18 cylvāki un jis nateik pījamts. Latgaļu parteju puorstuovi blokej Satversmys ūtrys dalys pījimšonu.


text:
Pyrmaviesture
Pyrmaviesture (anglīšu: prehistory, pre-history; krīvu: пpeдыcTopия; дoиcTopичeckaя эпoxa; latvīšu aizvēsture) — tradiceigai itai sauc ciļviecis viesturis pyrma roksta izguoduošonys. Pa cytam, šudiņ aktualuokam, redzīņam pyrmaviesture irā ciļviecis viesture da agrokulturys atsarasšonai. Vēļ irā redzīņs, pa kuram par pyrmaviesturi sauc ciļviecis viesturis da ļaudeibys lūmu atsarasšonai.
Pyrmaviesturis terminu pyrmū reizi izlītuoja praņcīšu zininīki (praņciskai pré-historique) XIX gs. suokuos, apraksteidami atradīņus Dīnavydpraņcejis oluos. Ciļviecis pyrmaviesturis tiemej arheologeja, paleoantropologeja i jūs sūpluokatzaris.
Deļ tuo, ka pyrmaviesturi vysucieškuok sīn ar roksta atsarasšonu, izškireiguos kulturuos pyrmviesture beigusēs izškireigā laikā, a kurys nakurys kulturys sova roksta net vysā natyka izguoduojušys.
[pataiseit] Sadalejums laikavydūs
Tradiceigai pyrmaviesturi dola itaidūs danīšu zininīka K. J. Tomsena (C. J. Thomsen) pasūleitūs laikavydūs:
- Akmiņlaiki:
- Bronzlaiki;
- Dzeļžalaiki.
Kod nakod izškir vēļ i eneolita laikavydu.
[pataiseit] Termina i periodizacejis kritika
XX godusymtā pyrmaviesturis termina zemeigums sasamazynuoja. Ciļviecis viesturis styngra daleišona laikavydūs da roksta atsarašonai i piec juos suoce naatsataisnuot, vairynojūtīs arheologejis datim ap boguotom kulturom, dzeivuojušom da roksta izguoduošonys i pasaplotūt radejaktivajai datiešonai, kura ļuove „viesturiskajim laikim“ pasastumt vys tuoļuok puorīsmē. Vīnulaik, „globalizejūtīs“ pasauļa viesturei, dalejums pa roksta izguoduošonai šaļtim davad da absurdiskim dalaidumim. Pīvadumam, itai dolūt, izītu, ka Egipts viesturiskajūs laikūs īsūļuojs jau 3500 godā pr. m. e., a Jaungvineja – tik XIX godusymtā.
Šudinejai kritikai pavaļdeiga i pa daļai savecejušuo Tomsena periodizaceja. Saceisim, šumeru civilizaceja rokstu turēja vēļ pyrma bronzlaiku. Nu ūtrys pusis, arheologiskī atradīni centralajā Anatolejā (Turcejā) ruoda, ka tīnis agreimuo neolita kultura jau muocēja apdareit varu (8000 g. pr. m. e.).


text:
Rāzna
Rāzna — azars Latgolys dīnavydu daļā/vydsdaļā, Latgolys augstainē, Rēznis nūvoda teritorejā, iz vokorim nu Ludzys – Dagdys ceļa. Ūtrais pa lelumam azars Latgolā i Latvejis Republikys teritorejā (piec Lubuona). Rāznys viersa pluots dasnādz 5756,4 ha (ar azarsolom 5781 ha). Azara garums stīpās da 12,1 km, plotums da 7 km. Pa iudiņa vydumam (405 mln. kub. m) aizjam pyrmū vītu iz vyds Latgolys azaru.
Vydyskais dziļums 7 m, pošlelais dziļums 17 m. Azara dybyns reitu i dīnavydu daļā smiļkšuots, pūstumu daļā muoluots, vokoru daļā dyuņuots, a kuruos nakuruos azara vītuos i akmiņuots. Azarmola vokorūs lāva, pūstumūs i reitūs nūšļuobona, kuruos nakuruos vītuos – stuovona. Da azara vysur labi daīt, jimā 10 azarsolu, 2 leluoki leiči – Dyužgols aba Dyukstygols i Zosnagols.
Azara dīnavydu molā pasacieļs deļ breineigūs vierīņu i legendu izslyvušais Muokuļkolns (vycaureigais augstums 248 m, samiereigais 55 m).
Rāznā ītak vaira kai 20 ryuču i gruovu. Nu azara iztak Rēznis upe, nūtaka iz Zosna azaru (kanals), ryuči i gruovi. 1938 -1940 g. beja dareiti Rēznis reguliešonys dorbi, tūlaik azara iudiņa leidzīņs nūkryta.
Rāznys auguoji – nīdris, skūrstys, syurenis, laičinis, gleivenis, harys. Azarā sateikamys 27 zyvu škirys – zuši, karpys, peledis, raudys, asari, leidakys, repši, pliči, keiši, vīki i ct.
[pataiseit] Teiklavītys
- "Rāznys" atpyutys kompleksa teiklavīta – nazcik faktu ap Rāznu (latvīšu, anglīšu, vuocīšu, krīvu, švedu, praņcīšu volūduos), taipoš azara i apleicīnis fotografejis


text:
Ciļviece
Ciļviece — pasauļa ļaužu vysums aba vysu Homo sapiens atmejis iņdividu vysums.
Ciļviecis sapratīņs var zeimuot:
- vaira na 2 milijonus godu iz Zemis ekzistejūšu dzymumu, kurs pīstuov treis etapus: agreimī ļauds, senejī ļauds i vāleimī ļauds;
- vysus Zemislūdis dzeivuotuojus, kuri niule irā dzeivis guojumā iz vyds dzimšonys i nūmieršonys;
- kurymā naviņ viesturiskā laikā dzeivuojušu personu vysumu;
- niule iz Zemis dzeivojūšu iņdividu, personeibu, pilīšu vysumu.
Ciļviece sasadola rasēs, tautuos aba etnosūs, socialajuos i kulturyskajuos grupuos. Parostai ap ciļvieci runoj napavaļdeigai dalejumam kuortuos (verīšu, sīvīšu) voi ļaudeibuos. Ciļviecis sapratīņs semaņtiskai apjam na viņ iņdividu fiziskū daudzumu, a i nūtaleju aizzineigu informacejis meitu iz vyds jūs. Ciļviecis darbeibys rezultata parostai sauc par kulturu.


text:
Suomu volūda
Suomu volūda — vīna nu suomugru volūdu grupys volūdu, jei radneiga igauņu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru - norvegu, švedu i krīvu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei. Suomu volūda irā Suomejis Republikys i Europys Savīneibys oficialuo volūda. Suomu, igauņu, vengru i maļtīšu volūdys vīneiguos vaļstiskuos volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi indoeuropīšu volūdu saimis. Švedejā kasdīn suomiskai runoj 200 tyukstūšys ļauds i tei irā pīzeita kai minoriteta volūda. Taipoš suomiskai runoj Norvegejis pūstumūs, Finmarkys regionā, Krīvejis Federacejis Karelejis Republikā i Igaunejis pūstumūs.
Par suomu volūdys rokstiskūs volūdys aizsuocieju tur veiskupu Mikaelu Agrikolu (1508-1557).


text:
Viesteitivi
Viesteitivi (anglīšu: mass media; krīvu: CMИ, cpeдcTBa MaccoBoй иHфopMaции; latvīšu: plašsaziņa; plašsaziņas līdzekļi) — leidziekli, kuri vareigi dūt informaceju seviški plotam ļaužu rotam, gona lelai ļaudeibys daļai.
Šauruokajā i tradiceigajā zeimeibā par viesteitivim īskaita presi, radeju i televizeju. Myuslaikūs pi viesteitivu šauruokuos zeimeibys var dalikt vēļ iņterneta ziņu portalus, elektroniskūs laidīņus.
Plotuokajā zeimeibā viesteitivu sapratīņs apjam sevkotru zynuošonuos kanalu, kura izlaižamū informaceju gatavej samārā napalela dareituoju grupa i daboj (puorskaita, izdzierst, īsaver) nasaleidzynojamai daudzuok ļaužu. Ite pīdar skonu īroksti, filmys, gruomotys, vyss iņternets i ct.


text:
Leidzonaine
Leidzonaine (anglīšu: plain, krīvu: paBHиHa, latvīšu: līdzenums) — ploskona ci drupeit viļņuota sausīnis, jiuru voi okeana dybyna viersa daļa, kurai soveigs napalels augstuma mejeigums (ni vaira kai 200 m) i napalela viersa atveļce (da 5°). Leidzonainis aizjam apmāram 64 % nu Zemis sausīnis teritorejis. Vysuleluokuo pasauļa leidzonaine — Amazonis zamaine (pluots vaira kai 5 mln. km²).
Viesturiskai leidzonainis atsarodušys, pa mozam atsalaižūt laduojim i atsakluojūt zam jūs pīnosuotajom nūsādom. Pa strukturai atškir platformu leidzonainis i orogeniskuos (kolnu) leidzonainis. Pa absolutajam augstumam atškir zamaiņu (da 200 m augstuma), augstaiņu (200 — 500 m) i kolnu aba augstuos (augšuok na 500 m ) leidzonainis i ploskonkaļnis. Pa kienejūšim uorejim procesim atškir denudativuos i akumuļativuos leidzonainis. Denudativuos atsaroda, nūsagraudojūt augstuokajom reļjeda formom (kolnim), a akumuļativuos cēlēs, pīsalosūt nūsādom.


text:
Reiga
Reiga — Latvejis golvysmīsts pi Daugovys ītakys Reigys leicī. Pats lelais finansu, industrejis i kulturys centrys Baļtejā i trešais pa lelumam mīsts (piec Pīterpiļs i Stokholma) Baļtejis jiurys regionā, zeimeiga jiuru ūsta. Reigys viesturiskais centrys īīt UNESCO pasauļa kulturys puormaņtīņa sarokstā, i jis zeimeigs ar jugendstiļa (Art Nouveau) arhitekturu, kuramai navā leidzeigys vysā pasaulī.[2] 2014 godā Reiga byus vīna nu Europys kulturys golvysmīstu.[3]
[pataiseit] Viesture
XII godusymta beiguos aizasuoce pyrmuos misejis ar snāgu kristeit Baltejis dzeivuotuojus. Piec nazcik lūbeigu raudzejumu 1197–1199 godūs pi Daugovys beja sataiseita vuocīšu koloneja ar kleštori. Pyrmuo izbudavuotuo dzeivysvīta beja Ikškile.
Oficialai Reigys mīstu īstateja 1201 godā veiskups Aļberts (Albert von Buxhöwden, 1165 — 1229), a 1225 godā Reiga jau dabuoja mīsta tīseibys. Nu 1255 gods Reiga beja arciveiskupa rezideņceja, 1282 godā mīsts tika par Hanzys savīneibys bīdri. Piec Livonejis dalejuma 1561 godā Reiga 20 godu beja napavaļdeiga, i viņ 1581 godā jū daškeire Obeju Tautu Republikai. Vāluok, nu 1621 leidz 1709 godam, Reiga beja Švedejis Kienestē, a nu 1710 goda leidz I pasauļa karam — Krīvejis imperejis sadorā. Leidz XIX godusymta beigom Reiga pa mozam izauga kai vīna nu vysuzeimeiguokūs Krīvejis imperejis jiuru ūstu, dzeivuotuoju skaits iz vyds 1850 i 1900 gods pasalelynuoja četrys reizis. 1900 godā puse Reigys dzeivuotuoju beja baltvuocīši, pa catūrtdalei krīvu i latvīšu.
1918-1940 godūs Reiga beja napavaļdeiguos Latvejis Republikys golvysmīsts, 1940-1941 i 1944-1990 Latvejis PSR golvysmīsts, 1941–1944 godūs Reigā beja īstateits Trešuo Reiha Ostlandejis komisariata centraluo byutuve. Nu 1991 goda - otkon Latvejis Republikys golvysmīsts.
[pataiseit] Geografeja
Reigys mīsts irā Latvejis centralajā daļā, Reigys leiča dīnavydu molā, Vydslatvejis zamainis Reigys i Teireļu leidzonainēs. Reļjefs - smiļkšuojs, leidzonaine 1-10 metru augšuok jiuru leidzīņa. Viesturiskais centrys irā kairajā Daugovys molā, ap 10 km pyrma Daugovys ītakys Baļtejis jiurā. Mīsta rūbežūs nazcik azaru, poši leluokī - Keišazars Mežaparkā i Juglys azars mīsta pūstumreitūs.
Mīsta pluots 307 km².
[pataiseit] Reļjefs
Reigys mīsta teritoreja irā labtik zamai. Vydyskais augstums metri augšuok jiuru leidzīņa viņ 3-6 metri. Pats augstuokais punkts - Dzagužkolns (28 metri ajl.)
[pataiseit] Klimats
Reigys klimatu i gaisu nūsoka Atlaņtejis okeana gaisa masys i ar jom atejūšī cikloni. Vosorys samārā vāsys i muokuļojis, a zīmys samārā syltys ar bīžom meikstūnem. Snīgs izkreit dekabra (zīmys) mienesī i izagloboj leidz marta mienešam. 228 dīnys augš Reigys byun Atlaņtejis okeana gaisa masys. Saulis speidiešonys maksimums byun juļa mieneša 22 dīnā – 56,4°, a minimums – tik 9,6° augšuok horizonta. Deļtuo ka gods muokuļojums zeimeigs, vosor saule speid vydyskai 54-57% dīnys, a zīmā tik 14-25%. Vydyskai saule par godu Reigā speid 1812 stuņdis - julī vydyskai 282 stuņdis, a dekabrī - 25 stuņdis.
[pataiseit] Administrativais dalejums
Leidz XIII godusymtam Reigys mīsts beja vacmīsta (Vacreigys) rūbežūs, kura pluots viņ nazcik kvadratkilometru. Leidz 1774 godam mīsta teritoreja pasalelynuoja nazcik reižu, aizjimdama jau lelumu niulenejuo mīsta centra dalis. 1728 godā Reigai daškiertys papyldomys teritorejis lobajā i kairajā Daugovys molā. 1768 godā Reigai daškierta Sorkondaugova, Zemitānu stacejis apleicīne, Kotlakolns i cytys teritorejis.
1904 godā daškierts Mežaparks, Cierkužkolns (Čiekurkalns), Teika, Jugla, Iļgucīms i cytys vītys.
1919 godā, leidza ar napavaļdeiguos Latvejis Republikys īstateišonu, Reigai daškiertys teritorejis niulenejuos Pūrsolys (Purvciems), Imantys, Zolitudis, Pleskodalis i daļa nu Zīpnīkkolna.
1927 godā Reigai daškierta kūna vysa niulenejuos Puordaugovys teritoreja, tymā skaitā Boļderaja i Daugovgreiva, taipoš atseviškys teritorejis Daugovys lobajā molā (Vacmīlgruovs, Jauņcīms, daļa Pļavinīku i Mežcīma.
I vēļ piec cytu mozuok zeimeigu teritoriskūs reformu Reigys teritoreja dabuoja niulejūs rūbežu.
Reigys mīsts sadaleits sešūs teritoryskajūs padalīņūs: Centra, Kūrzemis i Pūstumu rajonūs, Latgolys, Vydzemis i Zemgalis prīškmīstūs. Sevkurs teritoryskais padalīņs tur sovu pošvoldu i tīsys sistemu.
[pataiseit] Dzeivuotuoji
Piec 1990 gods Reigys dzeivuotuoju skaits nūtaļ mazynuojuos deļ emigracejis. 2008 gods suokuos mīstā dzeivova ap 719 613 ļaužu, labtik mozuok kai 1990 godā, kod reidzuonu beja ap 912 000. Dzeivuotuoju skaits vysucīšuok pasamazynuoja, kod piec napavaļdeibys īstateišonys emigrēja daļa krīvu.
Nu Reigys īstateišonys XIII godusymtā da XVI godusymta beigom mīstā dzeivova kūna vīni vuocīši. Jūs sataiseituo administraceja raudzeja izglobuot vuocysku solu baltu apleicē, aprūbežojūt latvīšu i līvu tīseibys apsadzeivuot mīstā. Reigai XVI-XIX godusymtūs, īteikūt Obeju Tautu Republikā, a vāluok - Krīvejis imperejis sadorā, vuocīši suoce pagaisynuot sovys privilegejis, koč i izlaiceja ekonomiskuos, politiskuos i religiskuos dzeivys kontroli mīstā.
Etniskais i volūdyskais sadors Reigā vysod bejs raibs. Mīstā dzeivova vuocīši, žydi, krīvi, puoli, lītaunīki, ukraini, boltkrīvi, līvi, latvīši i cyti. XX godusymta pyrmajā pusē mīstā izagadeja nazcik tragisku viesturisku nūtikšonu, sasītu ar revoļucejom i pasauļa karim, i tys dyžan ītakuoja Reigys demografeju. XX godusymta ūtrajā pusē Reigā imigrēja daudzi krīvu i cytu SSRS tautu pīstuovu (ukraini, boltkrīvi). Itymā laikā latvīšu i krīvu procents Reigā tyka vīnaids (atsateikūši 42,3 i 41,7 procenti).
[pataiseit] Zeimeigi ļauds
Reigā dzymuši:
- Helmuts Baļders – hokejists
- Mihails Barišnikovs (Mиxaил БapышHиkoB) – baleta doncuotuojs
- Mihails Barklajs de Tolli (Mиxaил Бapkлaй-дe-Toлли) – karvedis
- Vizma Belševica – ailineica
- Jesaja Berlins (Isaiah Berlin) – filosofs
- Valters Caps – iņženers
- Sergejs Eizenšteins (Cepreй ЭйзeHшTeйH) – kinys režisors
- Vaira Vīke-Freiberga (Vaira Vīķe-Freiberga) – etnologe, psihologe, Latvejis Republikys prezidente (1999-2007)
- Ernests Gulbis (Ernests Gulbis) - tenisists
- Filips Halsmans (Philippe Halsman) – fotografs
- Nikolajs Hartmans (Nicolai Hartmann) – filosofs
- Mariss Jansons – dirigents
- Gidons Kremers – muziks
- Ješajahu Leibovics (Yeshayahu Leibowitz) – filosofs
- Volfgangs Lics (Wolfgang Lüth) – karinīks
- Vera Muhina (Bepa MyxиHa) – skulptore
- Sandis Uozuoliņš (Sandis Ozoliņš, 1972-) – hokejists
- Raimonds Pauls (Raimonds Pauls) – komponists
- Arkadejs Raikins (Apkaдий PaйkиH) – artists, satiriks
- Vilhelms Ostvalds (Wilhelm Ostwald) – kimiks
- Georgs Šveinfurts (Georg Schweinfurth) – botaniks
- Mihails Taļs (Mиxaил Taлb) – šahmatnīks
- Mihails Zadornovs (Mиxaил ЗaдopHoB) - satiriks


text:
Spanīšu volūda aba kastilīšu volūda (spanīšu: Español aba Castellano) — vysuvairuok runojamuo romanīšu volūda, vīna nu pasauļa vysuplotuok lītojamūs volūdu (sūpluok mandarinīšu aba kinīšu i anglīšu).
Spanīšu volūdu īsuokuos lītuoja Spanejis zīmeļūs, piečuok – vysā Kastilejis Kienestē, a suocūt nu 16 godusymta caur spanīšu kolonistu darbeibu jei pasūļam pasaplateja Afrikā, Amerikā, Azejā i Okeanejā.
Šudiņ spanīšu volūdu kai pyrmū voi ūtrū volūdu runoj vydyskai (pa vysaidim apskaitīnim) 400 mln. ļaužu – Spanejā, kūna vysuos Latiņamerikys vaļsteibuos, Ekvatora Gvinejā Afrikā i cytur.


text:
Praņcīšu valūda (français, IPA: [fʁɑ̃sɛ]) — romanīšu volūda, kuru kai dzymtū ronoj leluokuo daļa cylvāku nu Praņcejis, praņciski runojūšuos Šveicarejis, Valonejis, Briseļa (Beļgeja) i Kvebeka (Kanada), kai i minoritetu grupys cytuos vaļsteibuos. Praņcīšu kai ūtruos volūdys runuotuoji irā paplateiti daudzuos pasauļa daļuos, lelums nu kurim dzeivoj praņciski runojūšajā Afrikā, vysuvairuok Gabonā (80%), Mauricejā (72,7%) i Elefanta Kaula Molā (70%).[3] Pa izškireigim apskaitim jei irā dzymtuo volūda nu 75[1] leidz 110 milijonim[2] i ūtruo volūda 190 milijonim cylvāku.[1] Bez tuo fraņcīšu volūdu vuicuos kai svešvolūdu leidz apmāram 200 milijonim cylvāku, padorūt jū par ūtrū vysuvairuok pīsovynojamūs volūdu pasaulī piec anglīšu volūdys.[4]
[pataiseit] Nūruodis i olūti


text:
Rubyns
Rubyns (latiņu: Tetrao tetrix) — vystiņu (Tetraonidae) ailis putyns, kurs pa lelumam dzeivoj Europys i Azejis skujukūku mežu jūstā. Latgolā paplateits gon cieški, tok jū skaits mazynojās.
[pataiseit] Izavierīņs
Rubyns samārā ar cytim putynim irā lels i masivs, lelu gnēzi. Tāvaini leluoki kai muotainis, garums dasnēdz 49-58 cm, spuornu paplēsums da 80cm, svors da 1,4 kg. Muotaiņu garums da 45 cm, svors da 1 kg. Taipoš cīši izškireigi obeju kuortu kruosuojums. Tāvainim spolvuojums malns ar metalisku speidīni, tik puor spuornu bolta jūsta. Seviški izaškir sorkonī uzači. Tāvaiņu astei izcylys suonu spolvys. Rubynu muotainis na tik spūdrys - spolvuojuma kruosuojums ryusaini palāks, vīngabaleigai raibs. Gryuts izaškirt nu medņu muotainem, kurys irā leluokys pa augstumam. Jaunī rubyni taipoš leidzeigi muotainem.
[pataiseit] Paplateiba
Dzeivoj vysūs Eurazejis pūstumūs i Centralajuo Europā, Krīvejā da Tuoleimim Reitim. Paplateibys areala vokoru rūbežs irā Vokoru Europa (Lelbretaneja, Beļgeja, Alpu kolni), tok Europys rubynu populaceja irā fragemntara, partū ka labvieleigi biotopi lelā mārā irā nycynuoti i cylvāku darbeibys puormeiti.
[pataiseit] Latgolā
Rubyns paplateits vysā Latgolā, pīdareigūs biotopūs gona parosts dzeivuotuojs. Pādejū treisdesmit godūs[1] sasamazynoj jū skaits. Seviški zeimeigys rubynu dzeivuošonys vītys irā Teiču pūrā (Vokoru Latgolā) i Vacumu mežūs (Pūstumu Latgolā). Rubyni Latgolā pīdar nominalajai zamškirai T. t. tetrix. Škira īraksteita Baltejis jiurys regiona Sorkonajuo gruomotā i Latvejis Sorkonuos gruomotys 3. kategorejā.


text:
Kalimahs
Kalimahs (greku: Kaλλίuaxoς; * ap 310—305 g. p. Kr. Kirenē, † ap 240 g. p. Kr.) – vīns nu vysuzeimeigūs helenizma laiku senejūs greku ailinīku. Kalimahs raksteja elegejis, epigramys, epiliumus, himnys, taipoš ziniskys dobys dorbus. Kalimaha radīni pamatuši lelu ītaku iz romīšu poetim Ovideju, Katulu i vysucīšuok Sekstu Properceju.
Ap 290 g. p. Kr. Kalimahs ass pamets Kirenu i laidīs da Aleksandrejai, kur nu reizis darejs par školuotuoju, piec dorbuojīs Ptolemaja II palacūs, taipoš darejs izslyvušajā Aleksandrejis bibliotekā.


text:
Ješs
Ješa azars aba Ješs – azars Latgolys dīnavydu daļā, Dagdys nūvoda Bukmuižys i Aņdzeļu pogostūs. Tur vysuvaira azarsolu par vysim Baļtejis vaļsteibu azarim. Ješam i juo apleicīnei soveigi daili vierīni.
Nu 1928 gods azars vaļsteibys apsardzeibā kai dobys pīminieklis. Nu 1977 da 1999 godam Ješa azarsolys īguoja botaniskajā nūlīgtinī "Ežezera salas", nu 1999 da 2004 godam – dobys nūlīgtinī "Ežezers", nu 2004 g. – Rāznys dobys parkā. Nu 2006 gods azars īslāgts Rāznys nacionaluo parka teritorejā.
Azarmalis linejis garums – 39,5 km, a kūpā ar azarsolu molys lineju – vaira kai 50 km. Azarmalis kur lāvys, a kur stuovonys. Iztak Narūta – pi Daugovys baseina pīdarūša upe. Dybyns akmiņuots i smiļkšuots, kur nakur 0,5 – 1 m bīzs dyunis kluoškys.
Pa izškireigim saskaitejumim, Ješs tur 33 – 36 eistynuos azarsolys (jūs kūpeigais pluots 77,6 gekteri) i ap 70 azarsalom leidzeigu sataisejumu, puse nu jūs – nīdrom i stībrim apauguši saklumi. Šimanska pussolā īriedeita atpyutys baza. Daudzums eistynūs azarsolu irā azara pūstumreitu daļā, poša leluokuo nu jūs – Leluo Luoča azarsola (pluots 45 ha). Da XX gs. 70-tūs godu iz ituos azarsolys beja apleicīnis vysuvacuokuo vīnsēte ar kūka kuormim, stateitim bez noglu.
Ješā aptyktys 18 – 24 zyvu škirys: leidaka, asars, zuts, leiņs, karušs, keiss, škaunadze i ct. Azars zvejis zinē cīši sūrmeigs.
- Leluokuos Ješa azarsolys
- Ankaru azarsola
- Apšu azarsola (pluots 2,7 ha)
- Ješa azarsola aba Ješauka (3,2 ha)
- Kozu azarsola
- Kromanova azarsola
- Kuorklu azarsola (1,4 ha)
- Kupra azarsola
- Leluo Luoča azarsola (vysuleluokuo, 46 ha)
- Leluo Tylta azarsola (3 ha)
- Leluo Teļu azarsola (2,7 ha)
- Leluo Vušku azarsola
- Līpu azarsola (1,1 ha)
- Mīlys azarsola
- Mozuo Teļu azarsola
- Opoluo azarsola (1,2 ha)
- Paričku azarsola
- Putnu azarsola
- Rešetnīku azarsola
- Sīna azarsola (2,8 ha)
- Vylkaste (1 ha)
- 1 Zujoka
- 2 Zujoka
- 3 Zujoka
- 4 Zujoka


text:
Ludza
Ludza — mīsts reitu Latgolā, Ludzys nūvoda centrys. Ludza irā vacuokais mīsts Latgolā, mīsta tīseibys jau nu 1177 goda. Car mīstu īt dzeļžaceļa lineja Krystapiļs - Sīnuoja.
[pataiseit] Zeimeigi ļauds
Ludzā dzymuši:
- Jakovs Kulnevs (ЯkoB ПeTpoBич KyлbHeB, 1763 — 1812) - krīvu pulkvedis, Napoleona karu dalībnieks
- Leons Tomašickis (1904-1996) - skulptors, pedagogs
- Jeseneja Volžankina (1983- ) - latvīšu vīglatlete
- Anta Rugāte (1949) - 8 Seimys deputate
- Aleksandrs Žirkevičs (AлekcaHдp BлaдиMиpoBич ЖиpkeBич, 1875 — 1927) - krīvu ailinīks
- Sergejs Lazovskis (1976- ) - svorcāluojs, Latvejis čempions (13 reizis), pīsadalejs Olimpiskajuos kaituos Sidnejā (dabojs 18 vītu)
Dzymuši cytur, Ludzā vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
- Anisims Rekašovs (1859-1955) - zynomais Ludzys apleiciņa uorsts


text:
Sovvaļnīks
Sovvaļnīks (pa eistynajam vuordam Ingars Gusāns, dzims 1974 gods febraļa 17 dīnā Rēznē) – latgalīšu rokmuzykants, vokalists, gitarists, komponists i muzykys leidzaproducents. Melanholiskuo roka pīstuovs. Muzykā aktivuok dorbojās nu 2003 gods, plotuok izslivs nu 2005 g. kai grupys Borowa MC dalinīks ar vārtuvis vuordu Sedmenc, a nu 2009 g. pazeistams kai solo dzīšmu autors Sovvaļnīks. Muzykā dzierdīs melanholiskuo roka i gryutuo roka stiļs, virtuozi gitarys spieļuojumi. Dzīšmu teksti – filosofiski latgalīšu ailinīku ( Līgys Rundānis, Valeņtina Lukaševiča, Marejis Andžānis, Oskara Seiksta) dzeivuli ar dziļu, auteņtisku latgaliskū leksiku.
Nu 2003 gods spieļuojs grupā Slieksnis. 2006 godā kūpā ar grupu Bez PVN īraksteits radejsinglys Vosoruošona - veļtejums latgalīšu volūdys dakūpiejim. Dzīsmis jaunuo verseja īraksteita 2010 godā, kod nūfilmāts i vierīņklips. Pyrmais albums Sūpluok - veļtejums Ontonam Kūkojam.


text:
Apleicsardzeiba
Apleicsardzeiba (anglīšu: environmental protection; environmentalism, krīvu: зaщиTa okpyжaющeй cpeды, эkoлorия; latvīšu: vides aizsardzība) — ciļviecis dobyskuos apleicis sorguošona, ryupaste ap dobys resursu izglobuošonu, atjaunynuošonu i palobuošonu.
Apleicsardzeiba sasadora nu:
- konkretu leidziekļu i projektu apleicei sorguot (pīv., teirejūt iudiņus, atjaunynojūt dzeivinīku populacejis, puordorūt palīkus i leidz.);
- atsateikūšu tīseibu aktu (pīv., lykumi, kuri aprūbežoj zemis i cytu dobys resursus izlītuošonu, napaļaun pīmūrdīņa i leidz.);
- politisku i ļaudysku kusteibu, kurys vadynoj pījimt apleici sorgojūšus tīseibu aktus i īdzeivynuot apleici sorgojūšus projektus (pīv., "zaļūs" kusteiba, "zaļuos" partejis i leidz).


text:
Metatoneja
Metatoneja — pošskaņu puormeja vuorda saknē (golds - gaļdeņš, nest - nasu, vāza - viezeņa, pyrmais - pirmeigs). Jei nūteik lītysvuordu lūcejumūs i laikvuordu personu formuos, i nazcik vuordu darynuošonys paraugūs (lītysvuorda pamata forma i juo demunutivs, soveibnīks i jam atsateikūšais apstuoklinīks i t.t.). Tuoļuok dūti metatonejis pīvadumi vysaiduos morfologejis situacejuos.
[pataiseit] Deminutivu metatoneja
golds - gaļdeņš, ...
[pataiseit] Laikvuordu metatoneja
Kai pīvadumus lītojam laikvuordus raksteit, saksteit, saceit, dareit
Laikvuordu nanūsaceibā saknē rokstoms A:
- raksteit, saksteit, saceit, dareit.
Niulejuo laika formu saknēs rokstoms O:
- rokstu, roksti, roksta, rokstom, rokstot (anglīšu: "I write, you(sg.) write, s/he writes, we write, you(pl.) write")
- sokstu, soksti, soksta, sokstom, sokstot (anglīšu: "")
- soku, soki, soka, sokom, sokot
- doru, dori, dora, dorom, dorot (anglīšu: "I do, you(sg.) do, s/he does, we do, you(pl.) do")
Puorguojušais laiks ar A:
- raksteja, raksteji, raksteja, rakstejom, rakstejot
- saksteja, saksteji, saksteja, sakstejom, sakstejot
- saceju, saceji, saceja, sacejom, sacejot
- dareju, dareji, dareja, darejom, darejot
Atejūšais laiks ar A
- raksteišu - raksteisi - raksteis - raksteisim - raksteisit
- saksteišu - saksteisi - saksteis - saksteisim - saksteisit
- saceišu - saceisi - saceis - saceisim - saceisit
- dareišu - dareisi - dareis - dareisim - daresit
- Savadums
- Es rokstu, raksteju i raksteišu, partū ka vajag raksteit.
[pataiseit] Nu laikvuordu darynuotī lītysvuordi
- Atlasynuojumi nu raksteit
- raksteiba, raksteišona, rakstīņs, roksts, saroksts
Pošskaņs A irā "meikstajuos pozicejuos" (pyrma pošskaņu "i, ī, e, ē", pyrma divskaņu "ie, ei", pyrma meikstynuotūs leidzaskaņu). Pošskaņs O irā "cītajuos pozicejuos" (tī, kur augšuok puorsauktūs "meikstynuotuoju" navā).
[pataiseit] Soveibnīku i apstuoklinīku metatonejis
Tipiski pīstuovi - soveibnīka/apstuoklinīka puors lobs i labi
Soveibnīkūs (adjektivūs) irā O i vysūs lūcejumūs ari izagloboj O:
- lobs bolss, loba sāta, lobi ļauds, lobim ļaudim
Apstuoklinīkā (adverbā) irā A
- maņ vadās labi; jis labi maun; labi tev nūbraukt
- Savadums
- Bruoli lobi muovieji - obadiveji labi maun.
[pataiseit] Cyti pīvadumi
Irā i nazcik cytu vuordu darynuošonys pīvadumu, kurūs lelumā gadīņu izskaidrej jau pīmynātais "meikstūs/cītūs poziceju lykums".
- atlasynuojumi nu pyrmais
- pirmeņ - pirminīks - pirmeigs - pyrmaileigs - pyrmais - pyrmūdīne
- atlasynuojumi nu vacs
- vace - vacs - vacums - veceļs - vecs


text:
"Īį óņāåšęäåķčč Ļšåéńźóšąķņą N 10 - 01 "Ņąščōū ķą ļåšåāīēźč ćšóēīā č óńėóćč čķōšąńņšóźņóšū, āūļīėķ’åģūå šīńńčéńźčģč ęåėåēķūģč äīšīćąģč" (Ņąščōķīå šóźīāīäńņāī N 1, ÷ąńņč 1 č 2)" (Ēąšåćčńņščšīāąķī ā Ģčķžńņå ŠŌ 09.07.2003 N 4882)
3.2.2. Šąń÷åņķūå ņąįėčöū ļėąņū ēą īšćąķčēąöčž ļšīäāčęåķč’
ļī čķōšąńņšóźņóšå ŠĘÄ åäčķčö ļīäāčęķīćī ńīńņąāą ā ńīńņąāå
ćšóēīāūõ ļīåēäīā (ņąščōķūå ńõåģū ĪĻĀ N N 2 č 3, ēą åäčķčöó
ļīäāčęķīćī ńīńņąāą, źšīģå ėīźīģīņčāą, čńļīėüēóåģīćī
äė’ ņ’ćč ļīåēäīā, čėč ā īäčķī÷ķīģ ńėåäīāąķčč)
(ā šóįė’õ)


text:
Auguoji
Auguoji (latiņu: Plantae, anglīšu: plants, krīvu: pacTeHия, latvīšu: augi) — vysuleluokuo Zemis dzeivūs organizmu grupa, kuri autotrofai barojās, izlītuodami Saulis energeju (fotosiņteze), kuru šyunys tur bīzeigu apvolku (parostai nu škīzninis) i kuri natur vareibys dreiži puorīt iz cytu vītu.
Cieškuok pazeistamī auguoji: kūki, pučis, kryumi, zuole, staipekni, papards, syunys i tt.
Pasaulī vys vēļ navā zynoms precizs auguoju škiru skaits, izškireigi tāmātuoji runoj ap daudzumu nu 287 000 da 422 000.


text:
Vikipedeja:Dūmu meits
- Requests for the bot flag should be made on this page. This wiki uses the standard bot policy, and allows global bots and automatic approval of certain types of bots. Other bots should apply below, and then request access from a steward if there is no objection.
[pataiseit] Puorprosu
Meilī ļauds, kas struodoj pi latgaliskuos versejis Vikipedejai! As byutu ar mīru īsasaisteit kūpeigajā dorbā, bet juosoka pagaidam ite dīzgon pagryuši saprast darbeibys sistemu i juos papyldynuošonys sistemu. Ari Jiusu kontaktinformaceju maņ naizadeve atrast :( jureits@jureits.lv 26393531
P.S. :) atrodu augšejā lobajā styurī, kai dasaregistrēt - tagad pieteju itū lopu tuoļuok...
- Vasals, breineigi, ka gribi atīt par paleigu! Kū vaira byus tolcuonu, tū dreižuok aizpiļdeisim tānejuos sprogys i dadzeisim koč jau vysutyvuokūs kaimiņus - žemaišus Lītovā i vyrovīšus Igaunejā. Jī vēļ napaseņ turēja pa kaidim 500 rakstīņu, niule jau - vaira kai 1000.
- 1. Suoc ar tū, ka ej iz golvonū puslopu i izguodoj, kurū atzari gribātim papiļdeit. Zylys kruosys teksts irā nūruodis iz tū, kū cyti jau ap itū temu pīrakstejuši. Sorkonys kruosys teksts zeimoj, ka nūruode sataiseita, bet, nūīmūt pa jai, poša teksta vītā vēļ navā nikuo. Malnys kruosys teksts zeimoj, ka i pošys nūruodis vēļ navā.
- 2. Piečuok pastaigoj pa puslopom, pamaigi iz "Edit" i patiemiej, kai teksts izaver kodātā atmejā. Kodiejums cīši parosts:
- pa treis apostrofi teksta obejūs golūs zeimoj tukluokus literus ("Bold";
- pa div apostrofi teksta obejūs golūs zeimoj kursivu ("Italic");
- pa pīci apostrofi teksta obejūs golūs zeimoj "Bold" + "Italic";
(bez atostumu) zeimoj puorceļšonu iz jaunu aileņu;    (bez atostumu) zeimoj puorceļšonu pa div ailenis iz prīšku;
- [ [ ... | ... ] ] (bez atostumu) zeimoj nūruodi - patiemiej, kai tys dareits jau asūšajūs rakstīņūs.
- Vēļ irā kurys nakurys zeimis, bet ap jom - piečuok, kod jau pamatus byusi izavuicejs.
- 3. Kab byutu vīgļuok, īsoku pajimt jau asūšu rakstīni, damīgt "Edit" ("Edit" viersā - vysa rakstīņa kodiejums; "Edit" suonā - tik tuos atdalis kodiejums), aizzeimuot ("Select" aba "Ctrl+A") vysu kodātū tekstu i puorspīst caur "Copy" i "Paste" (voi "Ctrl+C" i "Ctrl+V") iz tū vītu, kur gribiesi raksteit pats sovu gobolu, i "raksteit viersā", izlītojūt jau asūšuo kodiejuma šablonu. Tik puorspīžūt vajag dasavērt (!!!) diveju lītu:
-
- kab puorspīzdams svešu rakstīņu kodus nadamīgtim "Save page" zamoškā - tūlaik var sasamaituot teksts;
- kab tovā jaunajā tekstā napalyktu teksta "pādi" nu agruokuo rakstīņa - "pādi" var palikt tik kodiejuma zinē, a tekstu puormej vysu pats sovu.
-
- 4. Kur kū raksteit? Ite paraugam byus diveji varianti, kurus vari izraudzeit papiļdeit:
-
- golvonajā puslopā atrūņ "Ļaudeiba" -> "Pasauļa vaļsteibys", damīdz; atsadareis vaļsteibu saroksts, pyrmais byus "Afganistans" - vari damīgt iz juo i paraudzeit kū naviņ pīraksteit ap Afganistanu (informaceju var atrast iņternetā, bet vajag dasavērt, kab jei kuortuotūs nazcik olūtūs (na tik vīnā) i partū byutu patycama);
- golvonajā puslopā atrūņ "Latgola" -> "Religeja", damīdz; atrūņ "Latgolys katuoļu bazneicys"; tai vys tuoļuok īdams atrassi vītu vysam Latgolys katuoļu bazneicu sarokstam; vari, saceisim, apraksteit vīnu bazneicu.
- golvonajā puslopā atrūņ "Ļaudeiba" -> "Pasauļa vaļsteibys", damīdz; atsadareis vaļsteibu saroksts, pyrmais byus "Afganistans" - vari damīgt iz juo i paraudzeit kū naviņ pīraksteit ap Afganistanu (informaceju var atrast iņternetā, bet vajag dasavērt, kab jei kuortuotūs nazcik olūtūs (na tik vīnā) i partū byutu patycama);
-
- Vaicoj, kas vēļ naskaidrys. Vaicoj ite pat - Vikipedeja irā virtuala kūpeiba ("virtual community"), i latgalīšu Vikipedejis kontaktu vīta ir ite - taišni tī, kur tu niu skaiti:) Lai lūbsīs dorbs! Ej tolkā i vaicoj, kas naskaidrys! Stiernīts 14:34, 8 April 2007 (UTC)
[pataiseit] Kod oficialai dasaceisim latgalīšu Vikipedeju?
Kai zynoms, žemaišim i vyrovīšim jau ir sovys vikipedejis - [1] i [2]. Prūtams, varim i tuoļuok roksteit ite - inkubatorā, bet pošim sovs Vikipedejis muižys vuords ari byutu loba līta ari kuplynuotu myusu skaiteituoju i roksteituoju kūpu. Pa munam, byutu vajadzeigi kaidi 2-3 raksteituoji, kurim latgalīšu volūda ir dzymtuo (kai vīgli saprast, es taids naasmu). Kod byus latgalīšu vikipedejis ībolsuošona, tod vysi native speakers varēs pi sova bolsa dalikt literu N - ar bolsuošonu na vysod īt vīgli - [3]. Stiernīts jau šmukus tekstus dalika i nazcik agruokūs klaidu puorlobuoja. Nu taipoš vajadzeiga i infrastruktura - rakstīņs par wiki-markiešonu jaunajim autorim, rakstīņs par pareizraksteibu. Kod byus skaidri tī pamata vaicuojumi, tod ilguok gaideit, pa munam, navajag. Kalvis.apsitis 18:03, 10 October 2006 (UTC)
- Ta pradiekat so prašimo Latgaliu vikipedėjės [4]. Padiesam.
Tūlaik suocit nu prasejuma ap latgalīšu vikipedeju [5]. Paleidzēsim. Zordsdavini 08:28, 13 October 2006 (UTC)
-
- Stiernīts napaseņ pasūleja Encyklopedejis strukturu - ka tū liktumem vydā, byutu lels paleigs raksteituojim. Ka latgalīšu Vikipedejā byus daudzi materiala, byus vys gryušuok dareit lelys puormejis. Da šam vīns maņ napazeistams autors dalyka nazkū par VEFa skrīnmašiņu modelim. Daguoja tū puorceļt nu suoku puslopys zam Aviacejis. Ka nabyus radzama struktura, varātu byut, ka autori sirdeisīs naatroduši sova rakstīņa tamā pošā vītā. Kalvis.apsitis 10:50, 13 October 2006 (UTC)
-
-
-
- Čė mustās šneki aple "babel" šabluona?
- Ite tu nak jau runoj ap "babel" šablonu? Zordsdavini 11:19, 7 November 2006 (UTC)
- Čė mustās šneki aple "babel" šabluona?
-
-
-
-
-
-
-
- Nu ton šabluona geriau dėrbtė, kumet jau vikipedėjė būs. Lietā anėi sokas :( 193.219.135.225 14:09, 20 November 2006 (UTC)
-
-
-
-
- Stiernīts priregistrava prašīma Latgalėškā vikipedėjē - pareiškat parama ("Support") anā [6]
Stiernīts registrēja dasacejumu latgalīšu vikipedejai - izsokit sovu atspaidu ("Support") jai [7]Zordsdavini 11:11, 13 October 2006 (UTC)
Latgalīšu Vikipedejis projekts lūbeigai ībolsuots. [8] Paļdis vysim, kuri bolsova!
Vacajā vītā nikuo ap latgalīšu Vikipedeju navā - nasabeistit verūtīs iz [9]. Dazynuošona/informaceja tān ir ite: [10].
Klausimas Zordsdavini i kitiems žemaičiams: Ar ilgai laukti už srities vardą (DNS)? Ar bus reikalingas latgalų administratorius?
Vaicuojums nu Zordsdavini i cytu žemaišu: ci ilgai vajag gaideit muižys vuorda (DNS)? Ci byus vajadzeigs latgalīšu administrators?
- Kėik lauktė - napasakīso. Šēp kor kas mienesė, bet viskuo būn. Latgaliu administratuorios tikrā īr rēkalings. Savėm siūlau ėrgi pri anū. Deja, rašītė nalabā galieso, nes namuoko, bet visūs kitūs rēkalūs padieso. Administratuorē sokoramė puo vikipedėjės sokorėma ;)
- Cik daīs gaideit - napasaceišu. Vysā jau jūs taisa kas mieneša, bet byun vysa kuo. Latgalīšu administrators eistyn irā vajadzeigs. Sevi pasūlu taipoš pi jūs. Žāļ, ka raksteit na cīš kū variešu, tok vysuos cytuos lītuos paliedziešu. Administratori sataisomi piec vikipedejis sataiseišonys ;) Zordsdavini 08:49, 31 October 2006 (UTC)
-
- Ėš tėkra geriau pradiuo torietė biuruokrata vėina, vuo ne ožsakinietė daug admėnu (sysop), ons galies admėnus skėrtė. Zordsdavini 14:07, 30 November 2006 (UTC)
Prīš dā koront būtom gerā ėškart pasakītė kuokė kalba pradiuo būs. Ėš onglu jauto verstė īr napatuogē, ta gal geriau nuruodītė latviu. Namespace liktās vadėnas. Zordsdavini 14:07, 30 November 2006 (UTC)
Registrieju jaunu dasacejumu latgalīšu vikipedejai. (Pasėkeitė taisīklės ė vėsks vielek nu pradiū) Zordsdavini 08:40, 12 February 2007 (UTC)
[pataiseit] Stiļa vuiceiba deļ jaunūs autoru
Prosu vysu (i eistyn tūs, kurim latgalīšu volūda dzymtuo i kurim nasagrib redzēt ite daudzi taidu rakstīņu, ap kurim nazynuosim - treit iz reizis uorē ci puorlobuot da pošu pamatu) pīsadaleitu stiļa pamatu (style guidelines) raksteišonā. Ka autors nazkaidā situacejā navā drūss, vajag pasūleit jam izsprīdumu. Tys varātu byut i kolektivs sasprīdums, i kaida autoritativa rekomendaceja. Pa munam, lobuok, ka irā koč napiļneigs parāds, nakai piļneigs haoss (Prudons to saceja: Anarheja ir parāds ci Xaoc - MaTb пopядka - Proudhon). Ka rakstīnī ap pareizraksteibu irā klaidys voi duraceibys, tod lyudzu tū puormeit. Kalvis.apsitis 19:39, 10 October 2006 (UTC)
[pataiseit] Latgalīšu Vikipedeja i roboti
Vikipedeja jau 6 godus ekzistej bez lelu gryutumu. I piec sovvaļnīku/vandaļu dorbu (kod jī puormej rakstīņus i vītā roksta aptuomeibys) vysod bejs vīgli atsagrīzt atpakaļ da pareizuo teksta. Tok drūss teik baileigs - varbyut vajadzeigs pagluobis puorspīdums? Pīvadumam, robots, kurs puorstaigoj latgalīšu vikipedejis rakstīņus ; i turīni izgloboj iz atsaceiga cylvāka lokaluo diska. Robots varātu ari skaiteit bīžuokuos pareizraksteibys klaidys (pīvadumam, ka kurs cieški lītoj tūs pošus napareizūs baļticizmus voi rusicizmus...). I apsaver, voi nūruodis vēļ dora; voi napropulst (i voi nav puormeiti) lobi teksti. Varbyut kam ir zynomi roboti, kuri varātu automatiski tū dareit, kab mes napagaisynuotumem nikuo loba i vierteiga? 15.207.255.7 20:07, 10 October 2006 (UTC)
[pataiseit] ISO kods?
Ar īr pradiets ISO kuoda prašīms?
Voi irā aizsuokts ISO koda dasacejums? Zordsdavini 08:30, 13 October 2006 (UTC)
- Latgalīšu volūda ISO standartūs - itymā rakstīnī par myusu ISO koda situaceju - lyudzu puormeit, ka kas na tai.
- Atsakymas apie ISO kodą - atrodo, kad latgalų kalba dar neturi ISO kodą. I [11], i US Congress Library i Ethnologue - panaši situacija: latgalai charakterizuoti kaip vienas iš latvių kalbos dialektų. Galbūt, ISO koda registravimas pavyks tada, kada atsiųsim JAV Kongreso bibliotekai 30-50 latgalų knygų, a galbūt reikalingas "Latvijos elektroninių dalykų ministerijos" [12] prašymas? Tikrai nežinau. Kokia žemaičių kalbos situacija i jos ISO klausymai?
Atsacejums ap ISO kodu - ruodīs, ka lagalīšu volūda vēļ natur ISO koda. I [13], i US Congress Library i Ethnologue - leidzeiga situaceja: latgalīši karakterizāti kai vīns nu latvīšu volūdys dialektu. Varama līta, ISO kodu registrēt lūbsīs tūlaik, kod atsyuteisim ASV Kongresa bibliotekai 30-50 latgalīšu gruomotu, a varbyut vajadzeigs "Latvejis elektroniskūs lītu ministrejis" [14] prasejums? Eistyn nazynu. Kaida žemaišu volūdys situaceja i juos ISO vaicuojumi? Kalvis.apsitis 11:18, 13 October 2006 (UTC)
-
- Pas mumis situacėjė apraša geriausē kelė laiškiokā:
Pi myusu situaceju vysulobuok aproksta nazcik viestuleišu: [15] [16] [17]
Liktās vėsks gerā būs. Kningu mes tėik natoram, vuo bibliuotekas galat ė sava nuruodītė. Aš nuruodiuo ėš vėsa Žemaitiu koltūras draugėjė.
Kaiba vyss byus labi. Gruomotu mes tai daudzi naturim, a bibliotekys varit i sovys nūruodeit. Es vysā nūruodeju Žemaišu kulturys bīdreibu Zordsdavini 12:07, 13 October 2006 (UTC)
- Pas mumis situacėjė apraša geriausē kelė laiškiokā:
- Beje, aš žemaitiu kalba pristatīdams mėnavuojau anūn kap "minor language" kap bavaru, kašubu ė pan.
Cyta vydā, es žemaišu volūdu prīškāstateidams pasauču juos "minor language" kai bavarīšu, kašubīšu i leidz.88.118.186.235 19:17, 15 October 2006 (UTC)
[pataiseit] wiki.png
Rēk sokortė wiki logo. Kap latgalėškā: "Wikipedia/free enciklopedia"?
Vajag sataiseit wiki logo. Kai byus latgaliskai "Wikipedia/free enciklopedia"? Zordsdavini 07:35, 17 October 2006 (UTC)
- Latgaliskai tys irā "Vikipedeja/breivuo eņciklopedeja". Tev zynomys programys, kurys gatavej taidus logo? Kalvis.apsitis 07:45, 17 October 2006 (UTC)
- Aš galo pats pamegentė nupaišītė.
Es varu pats paraudzeit izzeimēt Zordsdavini 08:22, 17 October 2006 (UTC)
- Čė on grētūju Paskiau nupaišīso geriau (dabā kuo tā narīškē gavuos).
Ite iz dreizuos rūkys. Piečuok izzeimiešu lobuok Zordsdavini 08:47, 17 October 2006 (UTC)
- Jau pataisiau
Jau pataiseju Zordsdavini 08:52, 17 October 2006 (UTC)
- Jau pataisiau
- Čė on grētūju Paskiau nupaišīso geriau (dabā kuo tā narīškē gavuos).
- Aš galo pats pamegentė nupaišītė.
- Labai ačiū!
Cīši paļdis! 15.207.255.7 12:33, 17 October 2006 (UTC)
[pataiseit] Dasaregistriešona Inkubatorā
Atlaidit, mun taids vaicuojums. Asu Latvīšu Vikipedejā jau dasaregistriejs, tok grybātu ite ari. Dieļ kuo navar jimt jau tū pošu vuordu? Kai cytvolūdu rakstīņi - tei poša tema, aļa volūda cyta. Ci maņ latgalīšu Vikipedejā vaiga jaunu propilu? I vieļ - tei eislaiceiguo verseja padora kasdiņa dorbu cīši gryušu, ka navā vaira bat-ltg Vikipedejis. - Roalds.
[pataiseit] AkTиBHыe пoлbзoBaTeли dūmu meita
ИTak, coздaю эTy TeMy, чToбы Ha пepBыx пapax yзHaTb o koличecTBe akTиBиcToB эToro paздeлa. --Dark Eagle (runuot · devīņs) 12:58, 9 January 2011 (UTC)
- +1 Я бoлee или MeHee akTиBeH B лaTraлbckoй BП (пoka иHkyбaTopa).Afro-Braz-Ilian talk 14:35, 9 January 2011 (UTC)
- +1 я Toжe=)--Andrijko Z. 14:48, 9 January 2011 (UTC)
Cpeди Hac или Haшиx зHakoMыx / дpyзeй ecTb cпeциaлиcTы пo лaTraлbckoMy языky? Andrijko Z. 20:09, 9 January 2011 (UTC)
- Mory пpeдлoжиTb 2-иx - Roalds и Stiernīts (пocTapaюcb c HиMи cBязaTbcя) Ho Ha kpaйHяk и я Mory иM быTb ;P --Dark Eagle (runuot · devīņs) 21:22, 9 January 2011 (UTC)
- MoжHo eщë cBязaTbcя пo Bиkи-пoчTe c yчacTHиkoM Vucyns (oH жe Vcuks?), koTopый был дoBoлbHo akTиBeH Heckoлbko лeT Haзaд, a Takжe HaпиcaTb yчacTHиky Kalvis.apsitis, koTopый HeдaBHo BoзoбHoBил akTиBHocTb.
EcTb Ha yMe люди, koTopыM MoжHo былo бы пpeдлoжиTb пoyчacTBoBaTb B пpoekTe, Ho иx yчacTиe He Mory rapaHTиpoBaTb, Bo-пepBыx, пo Toй пpичиHe, чTo эTo oTHиMaeT Maccy cBoбoдHoro BpeMeHи (ocoбeHHo, ecли чeлoBek Toлbko HaчиHaeT пиcaTb B BП и плoxo зHakoM c Bиkи-paзMeTkoй, cTилeM, пpaBилaMи иTп.), Bo-BTopыx, пoToMy чTo ecTb и дpyrиe cпocoбы пyбличHoro иcпoлbзoBaHия языka Ha пиcbMe, HaпpиMep, пyблициcTиka. Пo эTиM и дpyrиM пpичиHaM MHorиe, зHaющиe o пpoekTe, пoka He пpиHяли akTиBHoro B HëM yчacTия.
ДyMaю, He былo бы плoxo зaHяTbcя пoпyляpизaциeй пpoekTa B ИHTepHeTe (koTopaя дo эToro BpeMeHи BeдëTcя дoBoлbHo Bялo), paзMeщeHиeM изBeщeHий B пoпyляpHыx B ЛaTBии coциaлbHыx ceTяx, paзMeщeHиeM бaHHepoB Ha лaTraлbckиx caйTax иTп. —Gleb Borisov 16:09, 10 January 2011 (UTC)
- Gleb, a Tы бы He corлacилcя быTb TeM cпeцoM?
A HacчëT пoпyлepизaции, MHorиe He BHocяT cюдa Bkлaд, T.k. эTo Bceroлишb иHkyбaTop и B ckopoM BpeMeHи oHи Takжe пokидaюT пpoekT... пoэToMy cпepBa HyжHo coздaTb эTy Bиkипeдию, и Toлbko пoToM зaзыBaTb Toлпы Hapoдa --Dark Eagle (runuot · devīņs) 17:20, 10 January 2011 (UTC)
- CпeцoM для kakиx зaдaч? —Gleb Borisov 21:43, 10 January 2011 (UTC)
- Gleb, a Tы бы He corлacилcя быTb TeM cпeцoM?
- MoжHo eщë cBязaTbcя пo Bиkи-пoчTe c yчacTHиkoM Vucyns (oH жe Vcuks?), koTopый был дoBoлbHo akTиBeH Heckoлbko лeT Haзaд, a Takжe HaпиcaTb yчacTHиky Kalvis.apsitis, koTopый HeдaBHo BoзoбHoBил akTиBHocTb.
- CпeцoM пo лaTraлbckoMy языky ;) Пo эToMy BыBoдy, cлeдyeT cBязыBaTbcя c meta:User:Shanel (caMый akTиBHый из лaHrkoMa) и BдoлбиTb eMy, чTo эToT paздeл cooTBeTcByeT BceM kpиTepияM, чToбы oH был coздaH --Dark Eagle (runuot · devīņs) 22:27, 10 January 2011 (UTC)
- Бoюcb, я He пoдxoжy yжe пo Toй пpичиHe, чTo яBляюcb yчacTHиkoM пpoekTa, a пo эToMy зaиHTepecoBaHHoй, HeHeйTpaлbHoй cTopoHoй. A, Bo-BTopыx TyT HyжeH aBTopиTeTHый иcToчHиk kak чeлoBek c yчëHoй cTeпeHbю, HaпpиMep, Лидия ЛeйkyMa. —Gleb Borisov 22:46, 10 January 2011 (UTC)
- HaпишиTe пиcbMo Лидии ЛeйkyMa, пoпpocиTe пocoдeйcTBoBaTbAndrijko Z. 00:23, 11 January 2011 (UTC)
- И eщe: peбяT, я зaMeTил - Mы пpяM c BaMи Takиe akTиBHыe cTaли=) ДaBaйTe eщe зa яHBapb kaждый из Hac cдeлaeT пo 10 пpaBok B BeпcckoM и kaбapдиHo-чepkecckoM paздeлax, y Hиx Toжe xopoший ypoBeHb, и иM Haдo пoMoчb xoTя бы MизepHoй пoMoщbю, a yж дaлbшe oHи BыrpeбyT=)Andrijko Z. 03:10, 11 January 2011 (UTC)
- HacчëT Beпcckoro и kaбapдиHo-чepkecckoro paздeлoB — HeT пpoблeM, дyMaю, MoжHo зa яHBapb и бoлbшe пpaBok cдeлaTb. —Gleb Borisov 12:21, 11 January 2011 (UTC)
- И eщe: peбяT, я зaMeTил - Mы пpяM c BaMи Takиe akTиBHыe cTaли=) ДaBaйTe eщe зa яHBapb kaждый из Hac cдeлaeT пo 10 пpaBok B BeпcckoM и kaбapдиHo-чepkecckoM paздeлax, y Hиx Toжe xopoший ypoBeHb, и иM Haдo пoMoчb xoTя бы MизepHoй пoMoщbю, a yж дaлbшe oHи BыrpeбyT=)Andrijko Z. 03:10, 11 January 2011 (UTC)
[pataiseit] Latgaļu/latgalīšu volūda
CTapыe paHы o rлaBHoM... BыckaзыBaeM cBoë MHeHиe (жeлaTeлbHo c apryMeHTaMи) --Dark Eagle (runuot · devīņs) 19:05, 12 January 2011 (UTC)
- To ecTb?=)Andrijko Z. 19:41, 12 January 2011 (UTC)
-
- Kakoe HaзBaHиe лaTraлbckoro языka яBляeTcя пpaBилbHыM... --Dark Eagle (runuot · devīņs) 21:54, 12 January 2011 (UTC)
- Я xoTb Booбщe He Bлaдeю лaTraлbckиM, Ho MHe kaжeTcя, чTo TyT Bce oчeBидHo: фpaзa "лaTraлbckий языk - latgalīšu volūda, фpaзa "лaTraлbckий" - Latgaļu, Takжe kak "pycckий языk", "pycckий", "ykpaиHckий языk", "ykpaиHckий" и T.д... TyT HyжHo yпoTpeбляTb B зaBиcиMocTи oT Toro, kak oT Teбя TpeбyюT (kakyю фopMy). C Toчkи зpeHия лиHrBиcTиkи caMoHaзBaHиe pycckoro языka "pycckий языk", a He пpocTo "pycckий", пoToMy чTo "pycckиM" MoжeT быTb Bce чTo yroдHo, a "pycckиM языkoM" - Toлbko языk=) Andrijko Z. 22:02, 12 January 2011 (UTC)
- Kakoe HaзBaHиe лaTraлbckoro языka яBляeTcя пpaBилbHыM... --Dark Eagle (runuot · devīņs) 21:54, 12 January 2011 (UTC)
[pataiseit] ISO code
If i am not mistaken, you requested a new ISO code for your language. Can you tell us about the process - how did you apply, which documents did you need to get, how did you convince ISO to get you the code? This may be useful for future applicants. Feel free to create a new page on Meta about it.
If you already wrote something about it, please share a link. Thank you. --Amir E. Aharoni 01:50, 11 February 2011 (UTC)
[pataiseit] This project is approved
The Board of Trustees and language committee have deemed that there is sufficient grounds and community to create the new language project. Congratulations!
The domain ltg.wikipedia.org will be created soon. Until then we recommended to continue working in the incubator. --Amir E. Aharoni 08:46, 13 February 2011 (UTC)
- The day has come!!! Greatest GRATITUDE to our Holy Father, to all contributors and supporters from all other Wiki Incubator projects! We have done a hard work for many years to open this wikipedia page. I am so happy! Reason for celebrity! Roalds* 18:16, 13 February 2011 (UTC)
[pataiseit] Administracejis ībolsuošona
Ībolsuosim administraceju, kab īsuoktu dorbu kai piļņvierteigs projekts!
Pasūleišu sevi kai pirmū kaņdidatu =) arī Gleb Borisov vor kļūt par adminu... --Dark Eagle (runuot · devīņs) 18:47, 15 February 2011 (UTC)
- Maņ dūmojās, ka Vikipedejis administratorus var ībolsuot tik piec juos atdareišonys. Pīmāram, rusinu Vikipedejā pyrmais admins ībolsuots tik aizguojušā nedeļā. --Gleb Borisov 21:35, 15 February 2011 (UTC)
- Nui! Cikom Vikipedeja navā atdareita, nikaidys administracejis navar byut. Tok mes varim paguoduot - kaidu administraceju sataiseit? Vysi administratori nabyus, guoduoju, vajag vērtīs pa aiktivitatei i cik ilgi ite inkubatorā dora. I kai ar birokratim? I myusim vajag BOTus, vīnam obligatai vajag byut volūdys BOTam (seņ taidu ite gribieja), kas palabuotum seikuos standarta klaidenis. Vorbyut nūstateit, ka par administratoru var byut tik tod, ka mieneša laikā padora, par pīvadumu, 50 lobuojumus? Myusim vajag mudri izaraisteit! Roalds* 11:54, 16 February 2011 (UTC)
-
-
- Birokratu pi myusim var ari nabyut, kai tys irā lelumā Vikipedeju. Runuojūt ap botim, guodoju, ka vājadzēs pījimt botu standarta nūsacejumus, kai tys tyka padareits rusinu Vikipedijā, kab atvīglynuotu botu registraceju. Ap administratorim — nui, parostai vysur, kab varātu kaņdidēt iz nazkuru karūgu, lītuotuojam vajag byut nūstateitam stažam i redigiejumu skaitam. --Gleb Borisov 05:07, 19 February 2011 (UTC)
- Taid vajadzātu ite pataiseit en:Wikipedia:Bot policy leidzeigu puslopu --Dark Eagle (runuot · devīņs) 10:21, 19 February 2011 (UTC)
- Birokratu pi myusim var ari nabyut, kai tys irā lelumā Vikipedeju. Runuojūt ap botim, guodoju, ka vājadzēs pījimt botu standarta nūsacejumus, kai tys tyka padareits rusinu Vikipedijā, kab atvīglynuotu botu registraceju. Ap administratorim — nui, parostai vysur, kab varātu kaņdidēt iz nazkuru karūgu, lītuotuojam vajag byut nūstateitam stažam i redigiejumu skaitam. --Gleb Borisov 05:07, 19 February 2011 (UTC)
-
-
-
-
-
- Navā dastateigai. Var sataiseit puslopu Vikipedeja:Boti, kurā byus dūta nūruode iz m:Bot policy i kurā varēs izvītuot aizprasejumus piec bota tīseibu daškieršonys. Verīs, kai tys irā, pīm., pi žemaišim. --Gleb Borisov 13:49, 19 February 2011 (UTC)
-
-
-
Viereibys! Varbyut gols golā sataisam sovu administraceju? Tān Vikipedeja atdareita, var ībolsuot vysakū. --Roalds 11:30, 6 sulu mieness 2011 (EEST)
- Vīns (tamlaiceigs) administrators myusim jau irā. Kab ībolsuotu kaidu jaunu administratoru, vajag atdareit ite jaunu temu (vīnā temā vīns lītuotuojs) i piec bolsuojuma aizpraseit statusu ite: meta:Steward requests/Permissions#Administrator access, īdūdūt nūruodi iz atteiceigū diskuseju. Itū var aizsuokt sevkurs. --Glebs 15:52, 6 sulu mieness 2011 (EEST)
- Munys prīkšrūceibys navā piļneigis... tyk pamati, pīvadumam navaru dūt botim flagus itt. --Dark Eagle 19:39, 6 sulu mieness 2011 (EEST)
[pataiseit] Vuordu pluots
Vysim gribu pīvierst uzmaneibu ap NAMESPACES. Kaidi būs prīkšlikumi? --Dark Eagle 18:13, 20 Marts / Pavasara mieness 2011 (UTC)
- Kū tu eistyn grybi saceit? Ka runa irā ap tū, ka pošulaik teik lītuoti latvīšu volūdys namespaces latgaļu vītā, tod, cik saprūtu, tys irā tik laika vaicuojums. --Gleb Borisov 03:55, 21 Marts / Pavasara mieness 2011 (EET)
- As runuoju ap namespaces puorvārsumu pareizeibu... --Dark Eagle 07:56, 21 Marts / Pavasara mieness 2011 (EET)
Vaicuojums ap sprīžām: kai pereizuok būs Vikipedejis sprīža ci Sprīža ap Vikipedeju(?), tys saisteits ar vuordu pluotu atjaunynuošonu --Dark Eagle 12:20, 22 Pavasara mieness 2011 (EET)
-
- Šūdīn vokorā vuordu pluots tiks puormeits latagliskai, ja ceļās kaidi vaicuojumi, vērstīs bugzilla:28184 --Dark Eagle 18:43, 22 Pavasara mieness 2011 (EET)
- Lai jau palīk Vikipedejis sprīža, tik varbyut varātu analogiskai puormeit ari cytus vuordu pluotus, pīvadumam, Sprīža ap lītuotuoju. Cyta vydā guodoju, ka tān vajadzātu palaist botu, kas puormeitu vysuos lopuos [[Lietotājs: iz [[Lītuotuojs:, [[Kategorija: iz Kategoreja: i t. t. --Gleb Borisov 19:54, 23 Pavasara mieness 2011 (EET)
- Tyka puormeiti vysi vuordu pluoti... I tuvuokuo loikā palaideišu bots, lai puormietu vacu vuordu pluotu pasaukys --Dark Eagle 20:42, 23 Pavasara mieness 2011 (EET)
[pataiseit] Bot policy
Hello. To facilitate steward granting of bot access, I suggest implementing the standard bot policy on this wiki. In particular, this policy allows stewards to automatically flag known interlanguage linking bots (if this page says that is acceptable), which form the vast majority of such requests. The policy also enables global bots on this wiki (if this page says that is acceptable), which are trusted bots that will be given bot access on every wiki that allows global bots.
This policy makes bot access requesting much easier for local users, operators, and stewards. To implement it we only need to create a redirect to this page from Project:Bot policy, and add a line at the top noting that it is used here. Please read the text at m:Bot policy before commenting. If you object, please say so; I hope to implement in two weeks if there is no objection, since it is particularly written to streamline bot requests on wikis with little or no community interested in bot access requests. Manuelt15 22:13, 20 Marts / Pavasara mieness 2011 (EET)
[pataiseit] Support
- --Gleb Borisov 04:00, 21 Marts / Pavasara mieness 2011 (EET)
- --Dark Eagle 07:56, 21 Marts / Pavasara mieness 2011 (EET)
- --Roalds 10:48, 22 Pavasara mieness 2011 (EET)
- --GreenZeb 15:36, 22 Pavasara mieness 2011 (EET)
- --Edgars2007 15:36, 22 Pavasara mieness 2011 (EET)
- --Viskonsas 11:48, 31 Pavasara mieness 2011 (EEST)
[pataiseit] Oppose
- none
[pataiseit] Puorvēršana
Vajadzātu taid puorvērst m:Bot policy latgaliskai, i sataiseit puslopu Vikipedeja:Boti --Dark Eagle 12:16, 22 Pavasara mieness 2011 (EET)
- Implemented. Manuelt15 23:02, 2 sulu mieness 2011 (EEST)
[pataiseit] Sveicieni!
Es nemāku izteikties latgaliešu valodā, bet vēlīni sveicieni visiem ar latgaļu Vikipēdijas oficiālo izveidi! ;) Jau sen to vajadzēja izdarīt! --GreenZeb 00:39, 21 Marts / Pavasara mieness 2011 (EET)
[pataiseit] Volūdu sarokstā rezultati ilgai īkešuoti
Itymā lopā latgalīšu Vikipedejis navā - [18] (jai vajadzātu byut nazkur starp bazneicslavu i karakalpaku volūdom). Nu suoku dūmuoju, ka tī rezultati ir nu nazkaida keša i paīs nedele i byus. Nu ūtrys pusis, verūs, ka http://s23.org/wikistats/wikipedias_html - Vikipedeju statistikys lopā latgalīšu Vikipedejis verseja ir apzeimuota ar sorkonu (navā normaluos vērteibys "1.16wmf4"). Varbyut nazkas navā vēļ izdareits? Kalvis 19:47, 23 Pavasara mieness 2011 (EET)
- Sovaidai, maņ gi pyrmajā lopā latg. Vikipedeja irā. --Gleb Borisov 20:01, 23 Pavasara mieness 2011 (EET)
- Ar atrodu:
225 Latgalian Latgaļu ltg 453 918 11,071 2 194 -1 0 13--Dark Eagle 20:45, 23 Pavasara mieness 2011 (EET)
- Nu suoku naredzēju i nazcik reizis mīdzu sovā Firefox'ā iz Refresh. A tod spīdu vīnlaiceigai iz Shift i Firefox'a pūgu Refresh (pa munam, tys nūzeimoj atsyuteit lopu ar HTTP aizprasejuma hederi "Cache-Control: no-cache") i tod gols golā īraudzeju itū pošu aili kū jyus. Izaruoda, ka muna puorsavierieja kešā beja nazkaida vaca ituo saroksta verseja :) Cyts metods byutu Tools > Clear Recent History i sovu kešu vīnkuorši iztreit - bet tas napaleidzēs gadīnī, kad ceļā nu mums da Vikipedejis irā kaids starpnīkservers (proxy) ar sovu vacū kešu. Kalvis 23:50, 24 Pavasara mieness 2011 (EET)
- Ar atrodu:
[pataiseit] Current events
Kai puorvast frazi "Current events" - Īmamie nūtikšonys? --Dark Eagle 14:54, 26 Pavasara mieness 2011 (EET)
- Tod jau byutu Īmamuos nūtikšonys. Varbyut pīrokstom parostai Aktualumi? --Glebs 20:09, 26 Pavasara mieness 2011 (EET)
- Nadūmuoju, ka en:Portal:Current events pīstuov pasauka Aktualumi... --Dark Eagle 23:27, 26 Pavasara mieness 2011 (EET)
- Beju pasavērs latvīšu Vikipedejā... Jim Aktualumi (Aktualitātes). --Glebs 23:41, 26 Pavasara mieness 2011 (EET)
- Jim tys nava pa temoj, tā irā parodeja... Kai ira lītaunīkim? --Dark Eagle 23:51, 26 Pavasara mieness 2011 (EET)
- Beju pasavērs latvīšu Vikipedejā... Jim Aktualumi (Aktualitātes). --Glebs 23:41, 26 Pavasara mieness 2011 (EET)
- Nadūmuoju, ka en:Portal:Current events pīstuov pasauka Aktualumi... --Dark Eagle 23:27, 26 Pavasara mieness 2011 (EET)
-
- Tānejuos nūtikšonys --Stiernīts 19:57, 10 sulu mieness 2011 (EEST)
[pataiseit] Congratulations, Latgalians!
Vasals, Latgalians, it's grate to see that you have now Vikipedeja in your own language! My small gift to you is an article I wrote today to the Võro vikipeediä about the Latgalian language: http://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Latgali_kiil With best wishes, your northern neighbour --Võrok 23:11, 30 Pavasara mieness 2011 (EEST) (from the Võro vikipeediä).
- Tereq, aitjumma! Very nice present. :) -- Glebs 23:38, 30 Pavasara mieness 2011 (EEST)
[pataiseit] Izalaseits atvaigs i vierteigs rakstīņs
Vasali, Vikiļauds! Kuo guodojit, kai cieški myusim vajag puormeit suoku puslopys atvaigu i rakstīni? Žemaiši nazcik ilgai jau namej, izaver, ka tymā Vikipedejā nivīns nadora. Tū ļauds vysod ītēmej. Tok vierteigu, pylnu rakstīņu myusim navā daudzi, a atvaigu nu Vikitekys vīglai dabuot. Varbyut sataiseit sarokstu, kurymā kaņdidej atvaigi i rakstīni iz prīšku? I vēļ - izguoduoju, ka atvaigu var jimt tik tod, ka byus koč i 4 sacīni ap itū temu. Tai izaraisteisim. --Roalds 01:44, 11 sulu mieness 2011 (EEST)
- Varātumem sataiseit divejis puslopys vuordu pluotā "Vikipedeja": vīnu deļ vierteigu rakstīņu, ūtrū — deļ atvaigu izalasejuma. Nazynu gon, ci vajadzātu nūstateit 4 sacīņu limitu, cikom vēļ navā daudz aktivu dalinīku. Dūmoju, golvonais, kab par izalasejumu dalinīku vydā byutu koņsenss. --Glebs 11:58, 12 sulu mieness 2011 (EEST)
[pataiseit] Vikipedejis bots
Sastateju pīprasējumu metā ap bota statusa dašķieršanu DEagleBot. Lyudzams paturēt itū ideju, kab namāsluot padaļu "Nasenejis puormejis". Paļdis --Dark Eagle 18:13, 3 labeibys mieness 2011 (EEST)
- Breineigai! Pylnai dūdu sovu vuordiskū atspaidu robota dorbam, kas myusu Vikipedejā irā cīši svareigs. --Roalds 12:30, 5 labeibys mieness 2011 (EEST)
- Done. --Mav 04:10, 10 labeibys mieness 2011 (EEST)
[pataiseit] Suoku puslopys izavierīņs
Vasali! Parkū taida atjaunynuošona? Es saprūtu, ka myusu ite navā daudzi i moz irā taidu, kas aktivai pīsadola, tok suoku puslopys dizains irā koč kas cīši svareigs. Pyrma puormeju jau varātum sasprīst kūpā jaunu izavierīni, na tai? Nui, maņ napateik jaunais.
Naārtai rytynuot iz leju, kab apsavārtu vysu atvaigu. A tān koč kaidu pusi redzu. Tys nabyutum logiskai, ka atdoru puslopu i radzu vpylnu atvaigu i pylnu vierteigu rakstīni? Maņ kategorejis vysā naizaver tik svareigys. Moš taisom cytu puslopys dizainu vysā nu jauna? --Roalds 15:27, 6 rudiņa mieness 2011 (EEST)
[pataiseit] HiW-Bot
- Botname: HiW-Bot
- Operator : Hedwig in Washington
- Automatic or Manually Assisted : automatic
- Programming Language(s) : Python (pywikipedia), daily update
- Function Summary : Interwiki, Internationalization by removing chaos in Babel-Category so it can be used properly and easy. Double redirects will be added shortly
- Already has a bot flag (Y/N) : Yes: 29 Wikis so far, others pending. see here
- Function Details : just using the standard interwiki.py; parameters: -auto -all - log -catr
I humbly request bot status on this wiki in order to update Interwiki, and improve Internationalization by removing chaos in Babel so it can be used properly and easy by everyone.
Thank you for consideration! --Hedwig in Washington 06:52, 13 rudiņa mieness 2011 (EEST)
[pataiseit] Sveiki
Gribēju tikai minēt, ka gadījumā, ja meklējat avotu biogrāfijām, tad šo to var atrast Latgolas Vordā, piemēram, te ministru prezidenta Alberinga biogrāfija. 70 gadi ir apkārt un autortiesības nav. Līdz ar to pie nelielas apdares var pārlikt šeit, kas būtu vismaz sākumam okok variants :) --Zemgalietis 04:21, 8 leita mieness 2011 (EEST)
- Ō, paļdis! Nak jau pasavērsim. --Roalds 00:04, 10 leita mieness 2011 (EEST)
[pataiseit] Sovrūčis administracejis ībolsuošona
Niule latgaļu Vikipedejā vajadzātu ībolsuot patstāveigu administraceju, kab itys projekts vaira nabūtu atkareigs nu metys. --Dark Eagle 07:58, 12 leita mieness 2011 (EEST)
- A myusim vysā irā dalinīku ap kū bolsuot? Pošu lobī nūguoja paceli, tānejī atīt tik kaidu strāšnu klaidu pataiseit. --Roalds 13:57, 12 leita mieness 2011 (EEST)
[pataiseit] Language support group for Latgalian
The Wikimedia Foundation has brought together a new team of developers who are dedicated to language support. This team is to support all the languages and consequently it is not realistic to expect that the team members can provide proper support for your language. It is for this reason that we are looking for volunteers who will make up a language support team.
This language support team will be asked to provide us with information about their language. Such information may need to be provided either to us or on a website that we will indicate to you. Another activity will be to test software that will likely have an effect on the running of the MediaWiki software. We are looking for people who clearly identify their ability. Formal knowledge is definitely appreciated.
As much of the activity will be concentrated on translatewiki.net, it will be a plus when team members know how to localise at translatewiki.net.
Thanks, Gmeijssen 21:06, 22 jaunagods mieness 2012 (EET)
[pataiseit] One year Latgalian Wikipedia
Hello Latgalian Wikipedians,
congratulations, today it is now 1 year since the ltg.wikipedia.org subdomain was created. From the Wikimedia Incubator & Language Committee, we would like to get some feedback from newer wikis about their situation.
We prepared some questions about what we would like to know. Feel free to answer as many of them as you like.
- How has activity developed after the subdomain's creation? (in comparision with the situation on Incubator)
- Is it now easier to be found by new users? How was the reception of the new wiki: in media maybe? in friends/family circles?
- Were your exceptions in general fulfilled or not?
- Would you have done something in a better/different way in hindsight?
- Is there anything where you say 'This should have been better during the testing phase (Incubator, Langcom)'?
- What was nice/easy/desirable on Incubator? :-)
Best regards, --MF-W 05:05, 18 pavasara mieness 2012 (EET)
[pataiseit] Latagļu kūpportrets
Vāga sastateit sorokstu, kuru personeibu fotografejis salykt latgaļu kūpeiguo atvaigā. Cytaiš File:Latgalians in 20th - 21st century.png irā kaut kaids pīsasmīklis --Dark Eagle (talk) 21:48, 1 sulu mieness 2012 (EEST)
--Dark Eagle (talk) 08:01, 3 sulu mieness 2012 (EEST)


text:
IP MPLS
IP MPLS aba IP/MPLS (anglīšu: Internet Protocol / Multi Protocol Label Switching), aba MPLS (anglīšu: Multi Protocol Label Switching) irā standartizāta tehnologeja, kura ļaun padreizynuot datu tekmi teiklūs i atvīglynuot juos vaļdeišonu.
Lītojūt MPLS, zynomai datu paketu vērtinei irā sataisoms specials ceļš, kuru atpazeist sevkurā paketā vydā asūša aizzeime. Tai sasataupa laiks, kurs vajadzeigs, kab maršrutātivs atrostu cyta mozga adresu i varātu da juo tuoļuok nūsyuteit paketu. Tehnologeja MPLS daudziprotokoleiga, jei dora ar IP, ATM i FR teikla protokolim.
Parostuo modeļa (OSI modeļa) teiklā MPLS ļaun 2-ajā kluoškā (komutacejis leidzīnī) puorsyuteit daudzuok paketu na 3-ajā kluoškā (maršrutiešonys leidzīnī).
MPLS na tik dreizynoj datu tekmi, bet taipoš ļaun vīgli vaļdeit teiklu, kab puordrūsynuotu QoS (Quality of Service - pakaļpīņa kvalitetu).
Deļ itūs īmešļu MPLS tehnologeja irā līteiga teiklim, pa kurim suoc īt vairuok i izškireiguoku datu, tymā vydā vierīņpakaļpīni i VoIP. Partū MPLS dabuojs nagaidomu mozūs i vydyskūs pasajāmumu i vydtautyskūs biznesa teiklu pīzeišonu.
Eksperti taipoš skaituos ar faktu, ka lītojūt IP-MPLS tehnologeju VPN taiseišonā, navā vajadzeibys lītuot šifriešonys shemys (pīvadumam, IPSec).


text:
Vikipedeja:Kai papiļdeit rakstīni
Vikipedeja dora pa sovim «viki» principim: sevkurs puslopys gosts var papiļdeit ite radzamūs rakstīņus i puormejumu iz reizis ite varēs apsavērt. Zamuok sastuosteits, kai pošim redigēt Vikipedejis puslopys, lītuodamim viki-apzeimīņus.
Apsaverit taipoš:
- Paleigs suociejim;
- Kai sastateit rakstīņus;
- Kai pasaukt rakstīņa;
- Nūsacejumi un nūruodejumi — Vikipedejis kūpeigī nūsacejumi deļ stiļa, strukturys i rakstīņu nūformiejuma.
Izraudzeit jaunuos damanis varit "Smiļkšu skreinē"
[pataiseit] Pamats
Nagryuts redigēt puslopys tekstu «viki» apleicē. Kod damīgts iz vuorda «edit» (viersā; ci iz nūruodis «edit» rakstīņa viersejā daļā pa lobai), puslopys izavierīņs mejās – redigiešonys apleicē suoku teksts irā na vīņ skaitoms, a i lobojams, lītojūt Vikipedejis seviškuos zeimis. (Tai saucomū markiešonu «viki», ap kurū sastuosteits zamuok.)
Tuoļuok:
- padorit grybamūs puormejumus;
- eiši aprokstit padareitūs puormejumus;
- damīdzit «en:Show preview» i puorsaverit, ci tekstu puormejūt navā atsarodušys klaidys;
- kod vyss izaver parādā, mīdzit «en:Save page».
Jius varit mīgt iz "Diskusejis" i apsavērt dūmu meita, kur Vikipedejis lītuotuoji apsprīž rokstomū. Mīdzūt iz "+" dasalīk jauna tema, tok varit taipoš papiļdeit i asūšūs rakstīņus. Ka dorot pataisejumus dūmu meitūs, lyudzami puormejumus registrejit, kai vysod, turitēs pi nūsacejumu.
Tekstu lobuošona nazkuram var ruodeitīs parūčuoka, kod asūšais rakstīņa teksts puorspīsts kurymā naviņ teksta redaktorā, tī pataiseits i piečuok otkon puorspīsts atpakaļ Vikipedejis apleicē.
Lyudzam vysus rakstīņus sastateit, verūtīs iz jūs tematiku nu neitraluo vierīņpunkta. Raugit napaļaut aptuomysku ci cīši subjektīvu pījāmumu, taipoš puoreigu emoceju. Vysod īlicit nūruodis iz informacejis olūtim, kuru izlītuoti sastotūt Jiusu rakstīņus. Ite byus i lobs paleigs citym Vikipedejis gostim, kab jī varātu papiļdeit Jiusu rakstīņus i daudzi kuo nu jauna dazynuot. Citatus varit apzeimēt akademiskai, kai (Example, 2004, pp 22-23), ci ar viersejū darunys skaitleiti 1 , tys paleidzēs atrast jū rakstīņa beiguos asūšajā nūruožu sarokstā.
Kod jaunais rakstīņs sastateits, irā nazcik lobu vareibu:
- lītuot Tematiskuos nūruodis, kab izraudzeitumet jau dasītūs rakstīņus.
- lītuot Search pūgu, kab dalyktumet Vikipedejis rakstīnim radneigūs i īlyktumet nūruodis iz taidim rakstīnim.
Eišuok pasokūt – turitēs pi nūsacejumu: tys nagryuši i cīši līteigai.
[pataiseit] Nazeimeigi papiļdejumi
Registrietom puslopja lītuotuojom piec kaida naviņ roksta maineišonys ir vareiba pasludynuot sovys darbeibys kai «maznūzeimeigys» - tas cīšan īsakuomi, kad lobuojomim nav lela ītoka iz roksta pirmiejū īguodu. Pi taidim pīskaituom drukavys ci ortograpejys klaidys, kaidas naviņ nūformiejuma maineibys, puora vuordu mejšonu vītom i leidzeigys darbeibys. Taipat par maznūzemeigom dievejomi interviki nūdrūšinuojumi –saitys, kategorijys un citys «strukturuos» lobuojumys, kuri pošam rakstīkom narāduos puorejū Vikipedejis gostu vieriebys cīneigi.
Sevkurai cytai maineiboi rokstūs daīt tykt zinuomai cylvākim, kas tura iņteresu ap juo tematiku. Ij maineiba, kas dasadūruse tik da vīna vuorda, skaituoma par svareigu, kab spiej da serdys mainiet rokstā liktū informaceji.
Lelums Vikipedeja lītuotuoju pi puslopa skaiteišonys maznūzeimeigūs labuojuomus aplaiž bez seviškys maneibys, i daže jim dūta vareiba maznūzeimeiguos maineibys nūglobuot, kab natēreitu laika seikumīm. Par tū sevkuram roksta lobuotuojom daīt cīšan apdūmuot ci par tīsu juo veiktuos maineibys napamet ītaku iz vysa roksta dūmu.
Bez eistonas vajadzeibys namīdzīt izvēlis «maineibys skaitiet kai maznūzeimeigys», bo tai īstateita viņ prīšk rokstu „kosmetisku proceduru” doreituoju porūceiguma.
Anonimim (bez sova slāgvuorda i paroļa) puslopa gostym nadaīt vareibys statiet maznūzeimeigūs lobuojumys, kab taida vareiba dasalaistu lelu breivi vandaļu ļauneibom.
Ite vēļ vīns īguods, par kū līteigi registrietīs Vikipedejis apleicīnē.
[pataiseit] Viki-markiešona
Zamuok Jyusu tiemiebai pīduovuota Vikipedejis redigiešonys vareibu tabele ar pīmārim. Atguodynuojums, cikuom vēļ naasat drūši par sovu darbeibu rezultatim Vikipedejis apleicīnē, īvārūt lyugumu lādeit vysis savys dareišonys «smiļkšu skreinē».
[pataiseit] Padalis, aiļkūpys, saroksti i ailis
... tuoļuok byus vēl...


text:
Trejmiereigs
Trejmiereigs (anglīšu: three-dimensional; krīvu: TpëxMepHый; latvīšu: trīsdimensionāls, trīsdimensiju):
- taids, kurs tur treis mārus – plotumu, garumu i dziļumu (pīv., trejmiereigs pluots, trejmiereigs objekts);
- taids, kurs saceļ realiska pluota īspaidu (pīv., trejmiereiga filma, trejmiereiga datorgrafika, trejmiereigs skons, trejmiereigs zeimiejums, trejmiereiga licine);
- taids, ar kuru var dabuot realiska pluota īspaida (pīv., trejmiereigs skeners, trejmiereiga modeliešona);
- taids, kurs apjam lītys ar augšuok puorsauktajom soveibom (pīv., trejmiereigs albums, trejmiereigs dizains).


text:
Roksts (raksteiba)
Roksts (latvīšu: rakstība; anglīšu: script, writing, writing system; krīvu: пиcbMeHHocTb, пиcbMo) — informacejis aizraksteišonys aba fiksiešonys grafiskuo sistema, vīna nu cylvāka volūdys byusmis formu.
Vuorda roksts cytys zeimeibys: Roksts
[pataiseit] Cylvāka volūdys rokstu tipi
- Ideografiskais aba piktografiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma sapratīņa.
- Fonoideografiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi jāga i pi skaniejuma.
- Logografiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma vuorda.
- Morfemiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynomys morfemys (pīv., kinīšu raksteiba).
- Fonetiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma skaniejuma:
- baļsīņu aba silabiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma baļsīņa:
- parostais baļsīņu roksts — baļsīņus ar vīnaidu leidzaskani, a izškireigim pošskanim apzeimoj vysā izškireigys roksta zeimis (pīv., japanīšu kana);
- abugida — baļsīņus ar vīnaidu leidzaskani, a izškireigim pošskanim apzeimoj rokstu zeimis, kurys darynuotys iz vīnys tuos pošys roksta zeimis pamata, cik nacik puormejūt formu (pīv., etiopīšu roksts) voi dalīkūt papyldomys zeimeitis (pīv., iņdīšu roksts).
- Leidzaskaņu aba konsonaņtiskais , aba kvazialfabetiskais roksts) — vīna roksta zeime dasīta pi leidzaskaņa, a pošskani vysā naapzeimojami. Taidys roksta sistemys raisteidamuos parostai pasapylda ar vokaliziejumu sistemom.
- Leidzaskaņu i pošskaņu aba konsonaņtiskai vokaliskais roksts — vīna roksta zeime (leidzaskaņs) var byut dasīta i pi pošskaņu, i pi leidzaskaņu, i vysa raksteiba pamatojās iz priņcipa "vīna grafema (roksta zeime) atsateik vīnai fonemai".
- baļsīņu aba silabiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma baļsīņa:
[pataiseit] Roksta atmejis pa ciļmis regionam
[pataiseit] Tiveimūs Reitu i Vydsjiuru regiona senejuo raksteiba
- Senejūs egiptīšu roksts
- Kleiņroksts
- Elamīšu hieroglifika
- Luvīšu
- Kretys roksts i juo priecguojieji — Linejroksts A, B, Kiprīšu-minīšu пиcbMo, kiprīšu roksts
[pataiseit] Semitu (skonu) roksts i juo atlasynuojumi (atskaitūt greku rokstu)
- Biblejis roksts
- Protokanaanīšu roksts
- Protosinajīšu roksts
- Ugarīšu roksts (kleiņroksts)
- Finikīšu roksts
- Iberīšu roksts
- Senejūs libīšu roksts (numidīšu)
- Tifinaga roksts
- Turdetana roksts
- naatšifrātais guaņču roksts
- Kartagīšu roksts
- Aramīšu roksts
- Žydu alfanets (kvadratiskais)
- Samarīšu alfabets
- Sirīšu roksts (setra, estrangela, nestorianīšu i ct.)
- Arabu alfabets
- Uigurīšu roksts
- Dīnavydarabu roksts
- Mozazejis alfabeti
[pataiseit] Semitoidūs rokstu ītakā izacālušys raksteibys sistemys
- Orhona rūnys (tjurku)
- Tanys roksts (gabuli tana) (maļdivu volūdai, nu 17 gs., arabu ītakā)
[pataiseit] Greku alfabets i iz juo pamata atsarodušī alfabeti
[pataiseit] Grekoidūs rokstu ītakā atsarosušuos raksteibys
- Glagolica
- Rūnys (germanīšu)
- Armenīšu alfabets
- Gruzinu alfabets
- Agvanīšu roksts
[pataiseit] Iņdīšu roksts (baļsīņroksts)
- Kharošthu roksts
- Brahmu roksts
- Devanagaru roksts
- Bengalīšu alfab7ets
- Tibetīšu roksts
- Toharīšu roksts
- Monīšu roksts
- Birmīšu roksts
- Taizemīšu roksts
- Khmeru roksts
- Laosa roksts
- Kavu roksts (senejūs javīšu roksts)
- Tangalīšu roksts
[pataiseit] Kinīšu roksts i juo atlasynuojumi
- Kinīšu roksts
- Japanīšu baļsīņroksts
- Čžurčžeņa roksts
- Kidaņa roksts
- Tanguta roksts
- Čžuaņa roksts
- Korejīšu roksts (Hangiļs)
[pataiseit] Cytys senejuos i Vydslaiku raksteibys
- Maju roksts
- Cuaņa roksts (i volūdom Kinejā)
- Dongbys roksts (nasi volūdai Kinejā)
- Ogama roksts
- Senejūs permīšu roksts (aburs)
[pataiseit] XVIII-XX godusymtūs izacālušī roksti
Itūs rokstus parostai radeja misioneri, pošys raksteišonys idejis ītakojami.
[pataiseit] Azeja
- Pahau i Polardys roksti mjao-jao volūdom
- Varang-kšitu roksts ho volūdai (mundys volūdu grupa) Iņdejā
- Tenevilis ideografiskais roksts čukču volūdai
[pataiseit] Afrika
- Nko roksts (nu 1949 g. mandenīšu volūdom Gvinejā i Malūs)
- Basys roksts (nu XX suoku)
- Vai roksts (nu XIX gs. 20-tūs godu)
- Kpelis roksts (XX gs. 30-tajūs i 40-tajūs godūs)
- Lomys roksts (XX gs. 30-tajūs i 40-tajūs godūs Liberejā
- Kikaui roksts aba meņdis roksts (XX gs. 20-tajūs - 40-tajūs godūs meņdis volūdai) SjeraleonēSjeraleonē
- Bamuma roksts (nu 1896 da XX gs. 50-tūs godu Kamerunā
- Osmanis roksts (somalīšu volūdai)
- Mandombis roksts (nu 1978 g. Angolā, Kongys Republikā i Kongys Demokratiskajā Republikā
[pataiseit] Amerika
- Irokezu roksts
- Kanadīšu baļsīņroksts (kri, eskimosu, odžibvis i ct. volūdom)
[pataiseit] Muoksleigūs volūdu raksteibys
[pataiseit] Naatšifrātī roksti
- Rongo-rongo
- Festa diskys
- Indys līknis roksts (protoiņdīšu aba Harapa roksts)
i ct.


text:
Kaupris
Kaupris (latvīšu: paugurs; anglīšu: hill; krīvu: xoлM) — zemisviersa geografiskuo reļjefa forma ar skaidrai radzamu viersyuni, kura nūstateitā pluotā pasaceļ augšuok apleicīnis. Kaupris parostai paopols, ar lāvom pīguoznem i sluobai izsaceigu zamošku.
Praktikā vītā gegografiskuo termina "kaupris" cieški lītoj apzeimīni "kolns". Geografejis zineibā raugoms atškiert obadivejus terminus:
- "kaupris" (anglīšu hill, krīvu xoлM, latvīšu paugurs) – pasacālums apmāram da 300 m;
- "kolns" (anglīšu mountain, krīvu ropa, latvīšu kalns) – pasacālums suocūt nu apmāram 300 m i augšuok.
Tok praktiskajā lītuošonā skaidrys rūbežs navā nūstateits, ite nūtaleju diskuseju objekts.
Seņuok iz kaupru cieški stateja piļs i mīstus, partū daudzeji kaupri tur sovys pasaukys.
Poši augstī Latgolys kaupri:
- Lelais Līpkolns – 289 m a. j. l.
- Dzierkaļu kolns – 286 m a. j. l.
- Dubuļu kolns – 274 m a. j. l.
- Mozais Līpkolns – 259 m a. j. l.
- Muokuļkolns – 248 m a. j. l.
- Egļukolns – 220 m a. j. l.


text:
Pīruna
Pīruna (anglīšu: aphorism, sentence, proverb; krīvu: пocлoBицa; latvīšu: sakāmvārds) — eiss, cieški ritmiskys kura naviņ tipiska procesa voi pasaruodīņa izsacejums (pīv., Caur glupu golvu i kuojom namīrs). Nareši pīrunuos lītojama alegoreja (pīv., Svīd vāzu prīškā, prīškā i atrassi).
Pīrunu tiemej paremiologeja.
[pataiseit] Latgaļu pīrunu pīvadumi
[pataiseit] A
- Ar acim teiruma naaparsi.
- Acīs lobs, aiz ocu nalobs.
- Acs apsabeist, a rūkys padora.
- Akmiņs na spylvyns, boguots na rods.
- Apleik uobeļs skaists, vydā sapivs.
- Ar acim redz tuoli, ar protu vēļ tuoļuok.
- Ar akminim zvaigžņu nu dabasu nanūgrauduosi.
- Ar dvašu vieja naatpyussi.
- Ar lizeiku klāva naizmiezsi.
[pataiseit] Ā
- Ād kai lels veirs, struodoj kai čyguons pi zemnīka.
- Ād vīns cylvāks ūtra vysleidza kai zivs zivi azarā.
[pataiseit] B
- Bez laika nasvīd izkapts kryumūs.
- Bez suopu nivīns nav pīdzims.
- Boda laikā i vylks dzērvinis losa.
- Bogotam i čorts bārnus auklej.
[pataiseit] C
- Cyta acī smylgu redz, sovā bolkys naredz.
- Cyuka atēss golvu, pats kieneņš nadaliks kluot.
[pataiseit] Č
- Čāpstynoj āzdams kai cyuka pi silis.
- Čyuska mat uodu, ni tykumu.
- Čorts čortam i kūrpis šyun.
[pataiseit] D
- Da kuozu i akmiņs veļās.
- Daudzi aicynuots, moz izlaseits.
- Deveni omoti, dasmyts bods.
- Dīvs deve, Dīvs jēme.
[pataiseit] E
- Ej ustobā ar volūdu, teirumā ar paleigu.
- Es gūvi aiz rogu tureišu, a cyti lai slauc.
[pataiseit] Ē
- Ērce dzer ašņa, ļauns cylvāks spāka.
[pataiseit] G
- Gaidi, cikom gaiļs ūlu izdēs.
- Gari moti, eiss pruots.
- Glums kai zuts.
- Gribi ar veizem dabasūs tikt.
[pataiseit] I
- Izdūmuoja kai suņs pīktdīnis.
- Iz ūtra loba plota acs.
[pataiseit] Ī
- Īluopeņ, verīs, kaida drēbeite!
[pataiseit] J
- Jauna putra plepinej, vaca buoba sepinej.
[pataiseit] K
- Ka dūd, to ēd, ka syt, to bēdz!
- Kai aizasauc, tai atsasauc.
- Kam meiksta mēle, tam peirāgs.
- Kam uobeļi, tam i moksuotuoji.
[pataiseit] L
- Lai dūmoj zyrgs, jam lela golva.
- Lobs loba namaitoj.
- Lobuok ar gudru izgaisynuot na ar glupu atrast.
[pataiseit] M
- Muotis meiluma da jiurys dziļuma, tāva meiluma da iuzu dziļuma.
[pataiseit] N
- Na vysu to var ēst, kū acs redz.
- Nasvīd ar akmini valnam, tiks Dīvam.
- Našpļaun cytam acīs, pošam viejs īness.
- Našpļauņ vacā okā, daīs atsadzert.
[pataiseit] O
- Ogruok beju jauns i šmuks, niu tikai šmuks.
- Okā zalta naatrassi.
- Oklajam daudzi kas pīsaruoda.
[pataiseit] P
- Pa bolsam i volūda, pa veiram dareišona.
- Pa zyrgam i vazums.
- Plotys acs, šaurs vādars.
- Progoreigys acs vys ēst grib.
[pataiseit] R
- Roskošs dyrsu kosa.
- Runoj, kai cymdūs!
[pataiseit] S
- Sajādz tikpat cik vucyns nu gradusnīka.
- Sevkurs sovu uodu sorgoj.
- Svīd vāzu prīškā, prīškā i atrassi.
[pataiseit] Š
- Švaks tys putyns, kas sovā pereklī diersna.
[pataiseit] T
- Taisnam cylvākam taisna runa.
- Taisuos kai vysta iz diešonu.
- Teic olā, nateic mysā.
- Tys aiz taida i aizastuoj.
- Troks voi nu Rogovkys.
[pataiseit] U
- Ubogam i kule par zvonu.
- Uobeļs nu uobeļneicas natuoļ kreit.
[pataiseit] Ū
- Ūtram sova pruota naīliksi.
[pataiseit] V
- Veirs kai ūzuls, pipss kai dīgs.
- Vīna vuška viekš, vysys daboj.
- Vuškys vylka nakūž.
[pataiseit] Z
- Zam akmiņa maize naaug.


text:
Dzeļžabetons
Dzeļžabetons — betons, styprynuots ar tāryuda armaturu. Betons i tāryuds nu temperaturys kūna vīnaiži paplatynoj i aizstīpj, gona labai sagiun, dieļ tuo kūna vīnaiži deformejas. Betons i armatura irā izškireigu mehanisku soveibu — betona styprums spīdīnī irā 10-20 reižu leluoks kai stīpšonuos iztvereiba, dieļ tuo styprynuojums irā eipaši styprys kūpā.
Dzeļžabetonu lītoj kuormu i cytu statīņu stateibā, eipaši tyltu. Sovetu laikā Latgolā, Krystapilī dareja Dzeļžabetona konstrukceju dareitova.


text:
İller
36 - Kars
PLAKA TÜRÜNÜZÜ SEÇİNİZ!
Kars
Hakkında Detaylı Bilgi
Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars


text:
Alfabetiskuo parādavuošona
Alfabetiskuo parādavuošona ci kolaceja ir metods (Algorithm), kurs taisa alfabetisku sarokstu nu sevkurys vuordu kūpys, kas pīraksteiti nazkaidā cylvāku volūdys alfabetā (pīmāram, latgaļu alfabetā). Taida parādavuošona var baļsteitīs uz dažaidim principim. Goduos, kad svareiguoks ir matematiskai vīnkuoršs metods, a goduos, kad leidzeigim vuordim juoatsarūn sūplok. Leksikografu i vuordineicu dareituoju vydā izplateitī parādavuošonys metodi dūti zemļuok.
[pataiseit] Voi jemt vārā lelūs/mozūs burtus?
Eiropys tautu volūduos jau nu Vydslaikim atsaškir lelūs burtu simboli nu mozūs burtu simbolim. Pīmāram, "A" i "a" - ir atškireigys rokstu zeimis. Ari leksikografejā lelī i mozī burti vīn reizim paleidz pazeit sovumvuordus (Proper noun) i eisynuojumus (Abbreviation) nu cytu vuordu. Pīmāram, Ceiruļs (cylvāka pavuorde) ir nazkas cyts nakai ceiruļs (putnu suga). No bīžuok vuordu nūzeime daudz nasamaina nu lelūs i mozūs burtu lītuojuma - pasaukuos i cytur bīži vyss teksts dūts ar lelajim burtim. Taida īmesļa dēļ alfabetiskuo parādavuošona Eiropys tautu volūduos bīžuok ir 2 sūļu process:
- Saparādavoj vuordus alfabetiskai, nasaverūt iz lelajim i mozajim burtim.
- Jo kaidi vuordi atsaškir vīn ar burtu lelumu, tod verās iz tū poziceju, kur pyrmuo atškireiba burtu lelumā. Pa prīšku īt tys vuords, kimā lītuots lelais burts. Pīmāram, Ceiruļs ir rokstoms ogruok nakai ceiruļs.
Taids algoritms ir lītuots angļu volūdā, bet tū var lītuot ari cytuos volūduos - ari lels daudzums latvīšu (baļtīšu) i latgaļu vuordineicu sastateits lītojūt itū sprostū parādavuošonys principu.
[pataiseit] Sekundaruos burtu atškireibys baļtīšu i vuocu volūduos
Daudzuos volūduos ir skaņu mejis. Pīmāram, vuocu volūdā "der Baum" (kūks) -> "die Bäume" (kūki) (par latgaļu metatoneju roksteits zemļuok). Kab byutu vīgļuok atrast daudzskaitļa formu vuordineicā, kur dūtys vīn vīnskaitļa formys, vuocu leksikografi bīži pījam, ka "a" i "ä" ir, prūtams, atškireigi burti, no tī ir "mozuok atškireigi", nakai "ä" i "b". Tū sauc par sekundarū atškireibu. Kab tuos nabyutu, tod Baum i Bäume alfabetiskajā parādā nabyutu sūplok, a storpā byutu lelums cytu vuordu (lobajā stabeņā Baum i Bäume ir tuoli vīns nu ūtra - tys ir "sūds" par sekundaruos atškireibys "a" i "ä" vīnaiduošonu ar primarū atškireibu).
Baum Baum Bäume Baumwolle Baumwolle Baustelle Baustelle Bauwerk Bauwerk Bayern Bayern Bäume
Baļtīšu volūdā primarajā parādavuošonā ignorej atškireibys eisū i gorū patskaņu vydā (pīmāram, "Aa" i "Āā", "Ee" i "Ēē", ..., "Uu" i "Ūū"). Par tū, pīmāram, vuordi "Abava", "ābele", "ābelē", "aka", "akā" byus taidā kuorteibā, kai tī ite raksteiti ("ābele" īt pyrms "akys", ka "ā" i "a" pyrmiejuo kuortūšonā sakreit, a "b" pyrmiejuo kuorteibā ira pirms "k". Leidzskani (pīmāram, "Cc" i "Čč" voi "Ll" i "Ļļ") ir atškirami pyrmiejā kuortūšonā. Sekundarajā parādavuošonā īvāroj atškireibys eisū i gorū patskaņu vydā, bet ignorej atškireibys storp lelajim i mozajim burtim. Par tū "ābele" īt pirms "ābelē", ka primarajā parādavuošonā tī vuordi naatsaškir. Terciaruo parādavuošona atškir lelūs nu mozajim burtim - ābele kai sygys lītvuords atsaškir nu pavuordes vai nūsaukuma "Ābele" (vuordi ar lelajim burtim ir līkami prīškā).
Vuocu volūdā sekundaruo parādavuošana ir starp "Aa" i "Ää", "Oo" i "Öö, "Uu" i "Üü". Krīvu volūdā - starp "Ee" i "Ëë". Algoritms, kū lītoj volūduos, kur ir sekudaruos atškireibys burtu vydā ir taids:
- Saparādavoj vuordus piec jūs primaruo atškireibu (nasaverūt iz umlautim, garuma zeimem, i citom sekundarom atškireibom, kai i iz burtu lelumu ("ābele" īt pyrms "aka"; primaruos atškireibys najem vārā, voi tei ir "ābele" voi "abele")
- Tūs vuordus, kam nav primaruo atškireibu, parādavoj piec sekundarom atškireibom, verūtīs iz umlautim i garuma zeimem ("ābele" īt pyrms "ābelē")
- Tūs vuordus, kam nav primaruo i sekundaruo atškireibu, parādavoj piec burtu leluma (pīmāram, "Ābele" īt pyrms "ābele").
[pataiseit] Inversais parāds
Volūdnīceibā nūder vēļ vīns vuordu parāds - inversais parāds, kimā iz vuordim verās nu ūtra gola, i tod parādavoj piec alfabeta. Tod vuordi ar vīnaidom golūtnem i vīnaidim pīdēklim stuov sūplok. Pīmāram, vysi vuordi, kam nominativā ir izskane -eiba byus vīgli atrūnami. Kairajā stabeņā dūti inversuo parāda pyrmī latgaļu vuordi, kas beja atrūnami lelā tekstu korpusā (latgola.lv komentūs). Vydus stabeņā dūts fragments iz vydus, kur sūplok stuov daudz laika apstuoklinīku. I lobajā stabeņā dūti inversuo parāda piedējī latgaļu vuordi.
a ... ... aba šūgod atsagrīž divdaba kod naatsagrīž kaba nakod juopīgrīž atrībeiba jebkod atgrīž darbeiba nikod apsasprīž sadarbeiba nazkod apguož īdarbeiba vysod nūlauž vardarbeiba tod snauž bezdarbeiba taitod izapauž seceiba dzērd juoizapauž garlaiceiba raud īgryuž reiceiba dūd atgryuž ... nadūd ... ...
[pataiseit] Secynuojumi
Latgalīšu volūdai ir lela morfologiskuo boguoteiba - vuordim ir lūcejumi, kas puormaina jūs galūtnis. Ira ari metatoneja - patskani mainuos radnīceigu vuordu formu saknē (golds - gaļdeņš, nest - nasu, vāza - viezeņa, pyrmais - pirmeigs). Vuordineicā bīži roksta vīn pamata formu (nanūsaceibu nest a na nasu; raksteit a na rokstu). Deļ tuo cylvākam, kurs nazyn latgaļu metatonejis eipateibu, var byut gryutumi atrast vuordu vuordineicā - rokstu ir juomeklej pi vuordim, kas suocās ar ra-.... Latgalīšu volūdys vuordus nabyutu logiski parādavuot kai arabim (najemt vārā patskanus), i par tū tī gryutumi ir juopīcīš.
Latgalīšu volūdā navarim bez dūmuošonys puorjemt tuos sekundaruos atškireibys, kas pastuov, pīmāram, latvīšu voi vuocīšu volūdā - par tū, ka patskanu mejis latgaļu volūdā ir sovpateigys. Latgalīšu volūdys datorizaceja vēļ nav daguojuse da tam, kab byutu datoru bibliotekys ar standarta kolacejis algoritmim, kai tys ir latvīšu, krīvu i vuocīšu volūdom. Vēļ nav zynoms, voi latgaļu volūdā vajadzeigys sekundaruos atšķireibys starp eisajim i garajim burtim. Pīmāram, voi "a" i "ā" atsaškir primari voi sekundari. Pīmāram, voi vuorda "gods" formys goda i godā byutu juoroksta sūplok, a godadīna piec jū obadvieju. Voi ābļavuot(ēvelēt) ir alfabetiskai pyrms vuorda acteņa? Voi burti "i" i "y" atsaškir primari voi sekundari? Vysi tī vaicuojumi gaida sova atsacejuma. Varim vīn minēt, ka tuos metatonejis, kur "y" bīži puorīt iz "i", pīmāram, cylps - ciļpeņš, styprs - stiprinīks, varātu byut vīns nu īmeslim, deļ kuo latgaļu volūdā burti "i" i "y" ir atrūnami alfabetā sūplok, bet cytuos volūduos (anglīšu, franču, vuocīšu) "y" ir pošuos alfabeta beiguos pyrms "z".
[pataiseit] Nūruodis
- "java.text.RuleBasedCollator" - Javys klase, kas ļaun taiseit sovus parādavuošonys algoritmus, kas atsaškir nu standarta lokalizaceju (pīmāram, lejislatvīšu(lv), angļu(en)).


text:
Plaukstinīks
Plaukstinīks aba PDA (anglīšu: PDA, personal digital assistant, palmtop) — plaukstā turama leluma ītaise, kura kolpoj kai mozs datoreits.
Nu īsuoku plaukstinīki beja lītojami kai aizrakstinis i planavuotivi, tok ar godim dabuoja labtik plotuokys damāruošonys. Šudinejī plaukstinīki var turēt itaidys funkcejis (vysys voi daļu):
- stuņdinīks, kaleņders, aizrakstine, dorbu saroksts, planavuotivs, skaitļuotivs;
- e-posta (tymā vydā, strāpposta) skaiteišona i raksteišona;
- iņterneta lītuošona caur vārtivi;
- mobiluo zvaneišona i vierīņzvoni;
- datu sinhronizaceja ar serveri ci parostū datoru (nosojamū datoru);
- muzykys spieļuotivs, vierīņu spieļuotivs, diktofons, tuoļvaļdis puļts (saceisim, TV), GPS imtivs, nosojamais televizors i ct.
Myuslaiceigūs plaukstinīkus daslādz iņternetam izlītojūt bezvadeiguos voi mobiluos tehnologejis.


text:
Zipfa lykums
Sovā suoku versejā Zipfa lykums soka, ka dabeigys cylvāka volūdys tekstu korpusā, vuorda relativais bīžums ir apgrīzti proporcionals juo kuortas numuram vuordu bīžuma sarokstā. Pīmāram, vysbīžuok lītuotais vuords tekstūs pasaruodēs divtik bīži nakai ūtrais bīžuokais, a ūtrais bīžuokais pasaruoda divtik bīži nakai caturtais, i.t.t. Myusu dīnuos tū sapratīni lītoj kab apzeimuotu vasalu saimi ar varbyuteibu sadalejumim. Itū empiriskuo lykumu pyrmū reizi lika prīškā Harvarda lingvists Zipfs (Zipf).
Pīvadumam, Brauna korpusā ar anglīšu tekstim, "the" ir bīžuok aptiktais vuords, i jis vīns pats sastata 7% nu vysim vuordim tymūs tekstūs (69971 "the" eksemplari iz drupeit vairuok nakai 1 miļjona vuordu kūpskaita). Lobi atbiļst Zipf'a lykumam ūtrys bīžuokais vuords "of", kurs sastata 3.5% nu vysu korpusa vuordu (36411 eksemplari), a tuoļuok īt "and" (28852). Vīn 135 bīžuokī vuordi jau ir vairuok nakai puse nu vysim Brauna korpusā atrūnamajim vuordim. Zipfa lykums ir ceisti empirisks a na teoretisks. Zipfa sadalejumus nūvāroj i puors cytuos vītuos. Cālūni tam nava vēļ piļneigi saprasti.
Kab pamateitu skaitļu aiļa atbiļsteibu Zipf'a lykumam, tū attāloj uz 2 koordinatom log(kuortas numurs) i log(bīžums). Pīmāram, "the" vāg atlikt kai punkteņu koordinātuos x = log(1), y = log(69971). Ka tī punkteni ir tiuli kluot vīnai taisnei, tod sadalejums atbiļst Zipfa lykumam. Biļdeitis ar tū varit apsaviert ituo rokstīņa anglīšu versejā.
[pataiseit] Latgaļu tekstu korpusi
Latgaļu tekstu elektroniska apstruode vēļ dora vīn pyrmūs sūļus. Bet ari ite byutu svareigi zynuot bīžuok lītojamūs vuordus; zynuot cik lela dale nu tekstu korpusa ir tai puorkluota. Ka kurs zyn, kur aptikt taidus latgaļu tekstu korpusus (vālams tymā pošā pareizraksteibā) dūdit zini.
Varbyut tys sadalejums juosauc par Cipfa (na Zipfa) sadalejumu, kai tys dareits krīvu volūdā? Pavuorde varātu byut vuocu, a jis dzeivova Amerikā ir juo vuords byutu skaitoms angliski.
[pataiseit] Programys pīmārs
Lyuk Javys programa, kas vīnam argumentam izvoda tabeleiti ar Zipfa sadalejumu n lelumu vydā:
public class Zipf { public static void main(String[] args) { if (args  "); System.exit(0); } // komandys aiļa parametrys - vasals pozitivs skaitlys: int n = Integer.parseInt(args[0]); double total = 0.0; for (int i = 0; i < 19; i++) { total += 1.0/(i+1); } for (int i = 0; i < 19; i++) { System.out.printf("%d.lelums: %2.2f\n", (i+1),(100.0/((i+1)*total))); } } }
Pīmārs juos izsaukumam deļ n=10:
c:\temp>javac Zipf.java c:\temp>java Zipf 10 1.lelums: 34.14 2.lelums: 17.07 3.lelums: 11.38 4.lelums: 8.54 5.lelums: 6.83 6.lelums: 5.69 7.lelums: 4.88 8.lelums: 4.27 9.lelums: 3.79 10.lelums: 3.41
Zipfa sadalijums bīži īsastuoj ari tierga sadalejumā konkurentu vydā. Pīmāram, ka ir 10 maizis ryupnīcys, tod leluokai bīži byus 34% dale maizis tiergā, ūtrai leluokai - 17% (divreiz mozuok), i.t.t.