text:
Niu vysu vajadzeigū informaceju varim atrast škārsteiklā, vystik ir palykuse kaida daļa mohikaņu, kas datora ekrana myrguļuošonys vītā izavielej puorskaiteit kaidys guomotys puslopys. Pasarunuojom ar Rēzeknis Centraluos bibliotekys vadeituojis vītneicu Rutu Suseju – dzierkstūšu cylvāku, nu kuruo, kai redzīs, energeju var sauvem smeļt. Runuojom par dzeivi, par tū, kai ir byut par bibliotekaru informacejis tehnologeju laikmatā, par tū, kai nazaudēt sporu.
Karteņa: Anna Romanovska
Pastuosti eisumā – kai tu tyki Rēzeknē?
Es poša naasu rēzeknīte, dzymuse Bolvu pusē, tānejā Ruguoju nūvodā Lozdukolna pogostā. Asu pabeiguse Ruguoju vydsškolu i 1997. godā īsastuoju Rēzeknis Augstškolā filologūs, satyku sovu ūtrū puseiti, piec ūtruo kursa apsaprecieju i, var saceit, īsasakņuoju Rēzeknē.
Par kū tu sapynuoji byut bierneibā?
Tai redzīs, ka jau tūlaik es zynuoju, ka byušu saisteita ar humanitarū pasauli. Es nasaceitu, ka bierneibā daudz skaiteju, bet iņterese par literaturu beja. Prūtams, ka nabyutu bejuse iņterese par literaturu, es nabyutu guojuse studēt par filologu. Maņ cīšyn pateik gruomota kai prīkšmats, maņ pateik attaiseit jaunu gruomotu, paškūrsteit, puorskaiteit. Niule par sevi varu saceit, ka asu vīns nu izvieleigajim skaiteituojim, maņ ir svareigi tekstā meklēt tū “sulu”, meklēt taidus vuordus i vuordu salykumus, kuri uzrunoj, kuri īsaspīž atmiņā. Ar gruomotu ir tai – ka es suokšu skaiteit i maņ napatiks pyrmuos pīcdesmit lopys, es nūlikšu molā. Tys ir muns personeigais kriterejs – ka leidz pīcdasmytajai lopai napateik, tuoļuok nalosu.
Biblioteka ir tova pyrmuo dorba vīta?
Biblioteka maņ ir pyrmuo i vīneiguo dorba vīta (smaida). Es suoču struoduot 2001. godā, pīmiņu, ka tys beja 9. marts, pyrmuo dorba dīna, speid saule, uorā taids dzastrums i vāsums i, prūtams, satraukums. Kod es īsuoču struoduot bibliotekā, es ari paraleli studieju, deļtam dorba beja gona daudz i nūslūdze lela, vystik itūgod es bibliotekā asu nūstruoduojuse jau 16 godu. Kod es īguoju bibliotēkā, vēļ tyka struoduots pa vacam, beja karteišu katalogi i gruomotu katalogi, taipat karteitis laseitovā beja sadaleitys pa nūzarem. Beja daudz, daudz lelu kastu i vyss seiki, smolki apraksteits, kotru reizi beja juomeklej pa nūdaļom, deļtam vajadzēja cīšyn labi puorzynuot, kur i kas stuov. Maņ atmiņā palics muns pyrmais skaiteituojs i pyrmais pīprasejums. Tys beja veirīts, kurs vaicuoja piec kaidys to gruomotys par krīvu literaturzynuotni. Atsazeišu gūdeigi – kod suoču struoduot, vysā klasifikacejis sistēmā es nazynuoju nikuo, kas byutu tuoļuok par ostoitū nūdaļu. Prūtams, muns lauceņš beja latvīšu literaturzynuotne i volūda, vystik pakuopeniski vysu var īsavuiceit, ka viņ cylvākam ir grybysspāks i mierktīceigums, jis var sasnēgt vysu. Atguodoju sovu tūreizejū dorba olgu – tī beja 90 lati iz papeira, bet iz rūku es sajiemu 60 latu, tei beja lela nauda! I studentam, kurs niu kai suocs struoduot, tei beja natycama prīca. Tai es godu nūstruoduoju abonementā, bet nuokamajā godā nūguoju struoduot iz skaiteitovu (laseitovu). Tī beja namiteiguos studentu ryndys, tyka puormaklātys naskaitomys gazetu kaudzis i roksti. Tān jau informaceja ir pīejama elektroniski, tūreiz tys vyss vēļ beja taidā īdeigļu formā. Dorba beja gona daudzi, cytreiz ari tai, ka napītyka laika paēst pušdīnis. Paguoja vēļ kaids laiks, i es puorguoju struoduot iz metodiski-bibliografiskū nūdaļu, kur es nūstruoduoju kaidus sešus godus, tī beja nūvodpietnīceibys bibliografa skrupulozais dorbs, kur beja juoveic analitiskuo apraksteišona nu vītejūs gazetu i dati kotru mienesi juosyuta iz Reigu. Prūtams, tū mes dorom ari tān. Tymā laikā, kod es suoču struoduot, bibliotekuos paraleli suoce īvīst biblioteku informacejis sistemu “ALISE”, kod tyka puorīts iz datu īvadi kūpejā elektroniskā sistemā, leidz ar tū suocēs elektroniskuo ēra, tūlaik kaidu šaļti vyss nūtyka paraleli, bet godu gaitā asam piļneibā puorguojuši iz elektroniskū sistemu.
Pīsalāguot jaunajai sistemai nūteikti nabeja vīglai?
Kai sevkurs suokums, ari itei puoreja beja gona sarežgeita, bet tod, kod vyss gruomotu kruojums jau beja savadeits elektroniskajā katalogā, kod vairs navajadzēja īt pi kasteitis, tod, prūtams, beja vīgli. Tān vyss bibliotekys katalogs ir elektroniski i kotrs interesents nu sevkurys vītys pasaulī var pasavērt, kaidys gruomotys ir Rēzeknis Centralajā bibliotekā, var redzēt, kurā vītā atsarūn gruomota – voi tei ir skaiteitovā, voi abonementā voi ari kaidā Rēzeknis ci Viļānu nūvoda bibliotekā. Taipat gruomotys var ari attuolynuoti pasyuteit, skaiteituojs redz, voi gruomota ir iz vītys voi izsnāgta kaidam cytam. Ka gruomotys iz vītys nav, skaiteituojs var jū pasyuteit. Myusu dīnu skaiteituojam vyss ir mobili i vīgli daejami.
Voi tev ir kaidys meiluokuos gruomotys voi rakstnīki?
Tān ir cīšyn gryuts pasaceit, deļtam ka ir tik daudz jau puorskaiteits i tik daudz vēļ prīškā, kū skaiteit, bet ir vīna gruomota, kuru es nikod naaizmiersšu, – vīna nu bierneibys gruomotu, kuru beju pajāmuse nu bibliotekys – “Sīpoliņa piedzīvojumi”. Tūlaik es vuicejūs kaidā trešajā klasē i tei gruomota beja gona bīza, tuoļuok par divdasmytū lopu es tai i natyku (smaida). Tān es skaitu sereju “Mēs. Latvija, XX gadsimts”, pādejuo interesantuokuo gruomota, kas maņ guoja pi sirds beja Laimys Kotys “Istaba”. Tī cīšyn koncentreitā veidā pastuosteits par padūmu laiku, tī ir salykta vysa tuo laika eseņce. Īsoku!
Kai ir ar latgalīšu literaturu?
Latgalīšu literaturu skaitu dorba vajadzeibom, skaitu gon tai saucamajā Stroda ortografejā, gon 2008. goda ortografejā, deļtuo, ka bibliotekā saīt vyss i bibliotekai juobyut atvārtai vysim tekstim i informacejai. Prūtams, maņ patyka Ilzis Spergys “Dzeiveiba”, pateik ari nūvodpietnīka i munys pusis autora Leonida Rakitska dorbi, jis gon roksta saleidzynojūši moz i publicejās tikai sevkurūs kruojumūs. Leonids roksta truopeigus skečus i puordūmys par dzeivi. Tod, kod es losu juo tekstus, maņ redzīs, ka tei ir myusu viesture, tī asam mes. Leidzeigi i tyvi, ar taidu pošu humoru ir Pluociņu Masis dorbi, tūs es ari skaitu, aridzan tī ir gon vysa Latgolys, gon Rēzeknis viesture.
Voi kuodreiz byus Rutys gruomota?
Nā, nā (smejās). Es nazynu, par kū es varātu raksteit, vystik, ka kuodreiz ari byutu muna gruomota, es grybātu, lai jei ir par tim cylvākim, kurus es sateiku kasdīnā, ar kurim runojūs i smeļūs īdvasmu. Apleik ir tik daudz gudru, pīredziejušu, īdvasmojūšu cylvāku, nui, par jim es grybātu uzraksteit. Novembra mienesī bibliotekā suocēs pasuocīņu cikls – “100 stāsti Latvijai”, mes, UNESCO Latvejis Nacionaluos komisejis stuostu biblioteka, pīsadolom itymā iniciativā i organizejom pasuocīņus. Tī ir taidi pasuocīni, kur mes aicynojam cylvākus stuosteit par sovom izjiutom, kai jī dzeivoj Latvejā, kū jī ir pīdzeivuojuši i kū jī nūvielej Latvejai i jaunajai paaudzei. Nuokamā godā mums byus nūvodnīku i piļsātnīku stuosti. Tī byus vysdažaiduokūs iņterešu i profeseju cylvāki, maņ personeigi nav svareigi, kaidu omotu tys cylvāks ījem, maņ svareigs ir cylvāka stuosts, es dūmoju, ka kotrs stuosts i cylvāks ir vierteiba. Myusu jau tai Latvejā ir moz, i mums nūteikti i vajag izceļt tūs cylvākus, kas ite dzeivoj, struodoj, ceinuos ar gryuteibom i nav aizbraukuši paceli. Par itim cylvākim ir juorunoj, i maņ tys ir svareigi gon kai bibliotekaram, gon vīnkuorši kai cylvākam. Mums beja breineigs pasuocīņs ar Zemissardzis veteranim, jī pasadaleja ar daudzom cīšyn vierteigom dūmom. Nu stuostu maņ palics atmiņā, ka deveņdasmytajūs zemissorgs beja pyrmais, kurs guoja paleigā civilajim dzeivuotuojim, vīnolga, voi tys beja saimis konflikts voi mežu guņsgrāks, zemissorgs beja pyrmais, kurs guoja paleigā, i tys ir nanūviertejami. Mums ir dūma nuokamgod izdūd nalelu stuostu apkūpuojumu DVD formatā. Mes bibliotekā raugom īt iz tū mierki, kab biblioteka byutu kai vītejuos kūpīnys centrs, taida kai gaismys sola, kur sevkurs var atīt, pajimt informaceju, varbyut vīnkuorši pasarunuot, byut i sasajust kai nūzeimeigs vītejuos kūpīnys lūceklis.
Nūteikti ir ari pastuoveigi skaiteituoji, kurus atpazeist vysi bibliotekys darbinīki?
Nui, ir (smaida)! Ir skaiteituoji, kuri myus zyna jau godu godim i atpazeist iz īlys. Ir pat gadejīs, ka munai abonementa vadeituojai Zitai iz īlys soka: “Jius īmat iz biblioteku? Varit, lyudzu, aiznest munys gruomotys?” I jei, cylvāks, jau nikod naatsoka. Taipoš cytu reizi īt iz īlys kluot i prosa, voi jums ir taida voi taida gruomota. Var saceit, ka bibliotekars piļsātā ir atpazeistams cylvāks.
Kaids ir Rēzeknis skaiteituojs, kū mes skaitom?
Rēzeknis skaiteituojs ir vysaids, gruomotys skaita gan latvīšu, gon ari krīvu volūdā. Latvīšu volūdā skaita vysu latvīšu originalliteraturu, arviņ skaita Mārys Zālītis “Pieci pirksti“ (publiceita 2013. godā, aut. pīz.), skaita Ingys Ābelis “Klūgu Mūks”, iz kuru ir pat rynda, taipoš skaita Māri Bērziņu, skaita ari uorzemu literaturu, tai sauktūs bestsellerus. Krīvu volūdā cīšyn daudz skaita detektivus.
Varbyut ir palics atmiņā kaids eipaši interesants pīprasejums?
Ir bejs tai – cylvāks atīt i soka: “Jius maņ varātu īdūt tū gruomotu sorkonūs vuokūs, kuru beju pajiems pyrma godu desmit.” Nareši ir vysaidys puorsasaceišonys, atīt cylvāks i soka: “Bы MHe, пoжaлyйcTa, oTkcepaчTe!“ (ar tū dumojūt – nokopējiet, aut. piez.) Reizem ir tai, ka prosa vīnu gruomotu, bet patīseibā vajadzeiga piļneigi cyta. Vīnu reizi prosa: “Īdūdit maņ, lyudzu, kriminalū gruomotu!” (Ite dūmuots kriminallykums.) Vēļ vīnu reiz prosa: “Voi bibliotekā ir Marksa un Eņģeļa “Kapitāls”?” (dūmuots F. Engelss) A beja vēļ gadīņs. Atīt iz skaiteitovu cīši praseigs klients. Siež i skaita avīzi. Klusums. Pa skaiteitovu puorīt bibliotekare augstpapīžu kūrpēs, rodūt zynomu trūksni. Skaiteituojs aizruoda: “Nastaigojit kai zyrgs!” Vyspuor bibliotekā struoduot ir cīši interesanti. Sabīdreibā gon arviņ volda stereotips, ka bibliotekare ir pavacuoka kuņdze ar bīzom brillem iz ocu, kura siež i sovā nūdobā skaita gruomotu. Es tūmār tū stereotipu grybātu lauzt, myusu dīnu bibliotekars ir plaša profila informacejis specialists, pret kuru ir cīši augstys praseibys, jam ir juozyna, kai i kur meklēt informaceju, ka tei ir atrūnoma na viņ gruomotuos i žurnalūs, bet ari škārsteiklā. Pādejūs godūs ari bibliotekys vidē runoj par medejprateibu aba informacejprateibu, prūti, prasmi informaceju meklēt, atrast i kritiski izviertēt. Bibliotekys abonej ari datu bazis, kur ir vareiba puorsalīcynuot par informacejis tycameibu. Vīns nu bibliotekara dorba bloku ir zynuošonys par vysdažaiduokajom nūzarem, ūtrys bloks ir datu apstruode i īvade.
Rēzeknis bibliotekā ilgstūši sasaglobuojs namainegs personals?
Vyspuor niu ir radzama izteikta nūvacuošonys teņdeņce, videjais bibliotekara vacums ir puori pīcdesmit godim, tei ir lela problema, kai ari lela problema ir pīsaisteit jaunus biblioteku specialistus ar atbylstūšu kvalifikaceju. Tys ir na tikai pi myusu, bet ari vysā Latvejā. Ir svareigi, kab bibliotekaram byutu ari leluoka olga, es dūmoju, ka pi leluoka atolguojuma byutu ari struoduot grybātuoji. Nasaverūt iz tū, bibliotekara dorbs ir dzeivis veids i sirds dorbs, ari maņ. Leluokuo prīca ir, kod atīt kaids cylvāks i pasoka: “Paļdis par pasuocīni!“ Maņ tei ir leluokuo bolva i medaļa.
Kai ir ar hobejim uorpus bibliotekys?
Ir vīns taids puorsteidzūšs hobejs. Es skrīnu breivā dobā, tys ir muns trokums taidā lobā nūzeimē. Eistineibā skrīšonu suocem jau 2015. godā, kod munam veiram nu dorba kolēge suoce organizēt kolektivu pīsadaleišonu maratonūs. Najauši veiru paaicynuoja nūjuotuoju komandā, tai jis pīsadaleja saceņseibuos vīnreiz, ūtrreiz, cikom izdūmuoja, ka juosuoc skrīt, tai jis īvylka myusus vysus. Tān mes skrīnam vysa saime. Es skaitu, ka gareigū dorbu reizem vajag apvīnuot ar fiziskū. Ka tu fiziski izakusti, izaskrīņ i atsabreivoj nu vysa švakuo, tu jiutīs otkon styprys, vasals i gotovs jaunim izaicynuojumim. Mes ar veiru oktobrī bejom nūbraukuši iz Lelbritaneju (Portsmutu), kur kasgods organizej skriejīni ar distaņci 10 jiudzis, kas ir aptuvani 16 kilometri, i mes tok nūskriejom! Es asu taida lapna par mums obejim, i leidz ar tū iz sevis asu puorbaudejuse, ka cylvāks var daudz, ka ir grybysspāks i mierktīceigums. Lai varātu sasnēgt tū lelū mierki, vajag izdareit tūs mozūs aizdavumus. Pa itim godim maņ izaveiduojuse puorlīceiba, ka skrīt var kotrs, pīcus kilometrus var nūskrīt kotrs – kotrs latvīts i latgalīts!


c: text/html

text:
Ķēniņa dēls muciņā.
A. 331. Teicējs J. Razgals, Sakstagala pag. Kultūras balss kr.
Tuoļi nu mīstiņa mežā stuovēja moza muojiņa. Tymā muojiņā dzeivuoja buoriņi : bruols ar muosu. Bārni paši ryupējās par sevi. Meitina saiminikuoja muojuos, bet bruols lasīja molku un kurinuoja cepli. Tai vini ilgi dzeivuoja.
Kaidu reizi muižinīks, braukdams pa mežu, īguoja mozā muojiņā puorgulēt nakti. Buorinīši pījēmja muižinīku, un kad muižinīks braucja uz sātu, īduovynuoja meitai buciņu, teikdams: "Te byus tovs talismans!"
Muižinīks aizbraucja, bruols ar muosu gribēja pasavērt, kas ir buciņā īkšā, bet atskrēja pele un soka: "Navajag vērtīs buciņi, līcīt jū labuok uz cepa, lai mīrīgi stuov!'`
Peie pazuda. Tai buorinīši izdarīja. Guoja dīnas, buca vys stuov uz cepļa. Muosa soka bruoļam: "Pazavērsim, kas tur ir!'` Bet bruoļs teicja: "Na, muosiņ, lobuok, lai mīrīgi stuov!"
Muosa tūmār nabija ar mīru, un kad bruols aizguoja mežā, muosa attaisēja buciņu vaļā un nūsabeida, kad īraudzēja tur jaunekli. Jauneklis pajēmja jū aiz rūku un teicja: "Paļdis tev, sīviņ, ka tu maņi izlaidi nu šuo cītuma un devi man atkon breivību!"
"Bet kas tu esi?" vaicuoja meita.
"Es esmu nūluodātais kēniņa dāls, un tagad tu byusi muna sīva," atbildēja jauneklis.
Bet meita teicja: "Na, es nabyušu tova sīva par tū, ka es asmu buorinīte un man vēl ir brouls!"
"Tagad tev nav vairuok bruoļa, jo tu viņu puormainīji ar maņi, jis tagad atsāda manā vītā un aizskrēja meklēt laimi," soka jauneklis.
Meita pasaskatīja uz cepļa, kur stuovēja buca un viņas tur vairuok naradzūt, suoka rauduot, jo jai bija cīši žāļ bruoļa. Bet nikuo darīt, vajadzēja pamest sovu ustabiņu un braukt ar kēniņa dālu uz juo kēnesti.
Tai buorinīte palyka par kēninīni, bet juos bruoļs laikam vēl tagad vys meklej sev laimi un nivīns nazyna, vai sameklēs, jo jis ir nabogs.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Roksta autors: portals lakuga.lv
18. augustā Reigys svātku laikā nu 10.00 leidz 19.00 stuņdem Jākuba laukumā svinēs Latgolys dīnu, itaids pasuokums nūteik jau pīktū reizi. Latgolys dīnā Reigā redzinīki i piļsātys gosti varēs apmeklēt ceļojušū tiegu, vāruot amatnīku dorbuošonūs, prīcuotīs par latgalīšu tautys muzyku, daņčim i dzeivisprīcu, informej pasuokuma organizatori.
Latgolys amatnīku tiergā varēs nūpierkt lobumus nu Latgolys tematiskūs cīmu – smuordeigu, iz kļovu lopu captu maizi, sātys sīru, galis izstruoduojumus, sātys veinus i olu, dažaidus gordumus, zuoļu čajus, tradicionalū Latgolys keramiku i amatnīku darynuojumus, kuru omota nūslāpumus varēs vāruot ari kluotīnē. Svātku gaisūtni uzburs muzikis i raidejumu vadeituojs Ēriks Zeps, dīnys gaitā varēs kūpā ļustēt ar postfolklorys grupu “Rikši”, dzīšmu i daņču kūpu “Svātra”, Lūznovys muižys kadriļu draugu klubu, folklorys kūpom nu Vuorkovys i Baļtinovys nūvodu. Pasuokuma laikā varēs izzynuot ari par turisma īspiejom Latgolā.


text:
Latvejis Nacionalajā teatrī catūrtdīņ, 31. majā, nūtiks izruodis “Mežainis” pyrmizruode. Tei viesteis par latgalīti, pretuošonuos kusteibys dalinīku Juoni Pīnupu, kurs nu meža izguoje tikai 1995. godā. Juo sliepšonuos dzymtajā pusē, Pelieču pogosta Vātraiņūs, ilga vasalu pusgodsymtu.
Izruodi “Mežainis” veidoj dramaturgs Juoņs (Jānis) Balodis i režisors Valters Sīlis, ryupeigi izpietūt J. Pīnupa dzeivis gaitys, nūvodnīku i rodu atminis. Suokūtnieji izruodi īstudēje Lītovā, niu tei puorveiduota Latvejis auditorejai. Tyvuokuos izruodis: 29.majs, 31.majs, 1.juņs, 3.juņs.
Juoņs Pīnups dzims Pelieču pogosta Kotļeru sādžys Vātraiņūs 1925. godā. 1944. goda augustā Juoni Pīnupu kai Jaunaglyunys lauksaimnīceibys školys studentu īsauce Sorkonajā armejā. Ceiņā Madlīnys mežā, 1944. goda 19. septembrī, Juoni Pīnupu kontuzēja. Puori krytušūs mīsom guojuši vuocu soldoti, sperūt i šaunūt iz myrušajim. Juoņs Pīnups asūt guliejs iz zemis i gaidejs sovu liktini, bet palics vuocu karaveiru napamaneits. Piečuok izliems atsagrīzt sovā dzymtajā pusē.
Ceļš iz sātu bejs gars i gryuts. Juoņs Pīnups nūguoja apmāram 250 kilometru i 1944. goda 7. oktobra naktī tyka da sovai sātai. Nu tuo laika Juoņs Pīnups suoce slieptīs nu padūmu varys īstuodem i svešim ļaudim, partū ka par dezertiešonu nu Sorkonuos armejis jū varēja nūsaut ci izsyuteit iz Sibiri, kai ari varēja sūdeit juo saimis lūcekļus. 1991. godā, Latvejai atjaunojūt sovu vaļstiskumu, Juoņs Pīnups nasasteidze atkluot sovu personeibu, partū ka Krīvejis karaspāks vēļ beja Latvejā i jis beiduos. Tys nūtyka tikai piec dažim godim – 1995. goda 9. maijā Juoņs Pīnups grīzēs Pelieču pogosta policejā. Dreiž piec tam jam pīškeire Latvejis piļsūneibu i pasi. Vaira par J. Pīnupu var skaiteit rokstā “Juoņs Pīnups – pādejais Latgolys mežabruoļs”.


text:
Pyrms vairuoku godu “Latgolys Radejā” izskanieja 47 cykla “Volūdys vaicuojums” raidejumi, kurus sagataveja žurnaliste Maruta Latkovska. Nu paguojušuo goda suoku raidejumu materialus var puorskaiteit žurnalā “Katōļu Dzeive”, nu niu vareiba ar tim īsapazeit dūta ari LaKuGys skaiteituojim. Itūreiz publicejam raidejumu materialus nu “Katōļu Dzeivis” 2014. goda novembra numera.
39. raidejums (burts “u, v”)
Esit sveicynuoti Latgolys radejis klauseituoji! “Volūdys vaicuojumā” kūpā ar Jums ir Maruta Latkovska.
Ari itūreiz runuosim par vuordim, kuri atsaškir nu lejslatvīšu i suocās ar burtim u, ū i v. Pyrma nūsaukšu nazcik vītu vuordu ar itim suokuma burtim: Undrukāni, Unguri, Upinīki, Upmola, Užynkolns, Ūglinīki, Ūgļova, Ūgrinīki, Ūšinīki, Ūzulaine, Ūzuleni, Ūzulmuiža, Ūzulova, Ūzuļnīki; Vabale, Vacpiļs, Varakļuoni, Viļaka, Viļāni, Vylcāni, Vylkova, Vonogi, Vuorkali, Vuorkova, Vuoveri, Vagali, Vaivodi, Valaini, Vuornaiši, Vaičuli, Veceli, Veiguli, Veiguri, Veiksna, Veipi, Vierdeni, Vieveri, Vieži, Vydsmuiža, Vyduči, Vyrauds (azars), Vyški, Viļumāni, Viļuši, Voini (ari Voiniškys), Voiti, Vuškusola.
A niu par cytim vuordim. Ubogine, ubogīne ir iedīņs nu maizis gabaleņu iudinī, ari nabogmuoja. Učaska, ari učastka, ari daļders ir 24–30 ha zemis ar 4–6 nalelom saimnīceibom. Ukuots, ari ukuoti – ir reiks pūda izjimšonai nu cepļa. Uļbiks – buļbe, guļba, a uļbineica, ari uļbaite – nūlaseits buļbu, guļbu teirums. Upārts – patmīleigs, izlutynuots, tīpeigs bārns, Ūluoknis, ari ūlinīks – iedīņs nu pīna, ūlu i beidalātu myltu.
Ūļavuot, ari gūļuot – svinēt, dzeivuot sovā vaļā, ari nikuo nadareit, sēdēt rūkys kliepī salykušim. Ūmai – pieški, nagaidūt. Vacaine ir atmata, a vaciks, vace voi vacata ir dzeds i baba. Vacumi ir bārnu, ari jaunu meitu slimeiba, a izapauž jei tai, ka cylvāks nikuo naād, nūvuojej, rakstureiga dzaltaneiga uodys kruosa. Vaicuojums – ir jautuojums, a vaiņuks – vainags. Vaidi – kars, a valātive ir sūls driebu veliešonai, ari cīši klačeiga sīvīte. Vakaraiņs, vakaraine – vediejtāvs, vediejmuote kuozuos. Valis voga – tukša voga, kurā nikas nav īstateits. Vanginīks – cylvāks, kas seņuok struoduoja pi kungu, ari giusteknis, navaļnīks. Varažbits – zeiļnīks, varažuot – zeilēt, būrt. Varganis ir iergelis, a varganists –
iergeļnīks. Varstaks ir ieveļsūls, a vapna – kaļkis, vapnineica – kaļka ceplis. Vasars ir āmurs, a vataiņs, ari vataviks – vatāts mieteļs. Vataunīks ir vatāta saga, ari koldris. Vazounīks, vazaunīks – puču pūds, a vozyune, vazaune – ratneica, molkys škiuņs. Vāpla, ari vēpla – viejagruobsle, a vāzda, ari vāza – kūja, nūja, kūks, iz kuo atsasprīž. Vece ir vaca sīvīte, a veceļs – veceits. Večerinka ir jaunu cylvāku “sasadoncuošona”, parosti svātdīņu vokorūs, bez alkoholiskūs dzierīņu lītuošonys. Veikštīs – ir pūstīs, gataveitīs ceļam, a veilīņs ir sīns, sagruobts leluokā vuolā, ari kluojīņs. Vīteits, ari veitāts ir kiupynuots, a veižuons – cylvāks, kas staigoj veizēs, ari veceigs, saleics guojiejs. Vejūklis – īreice dīgu teišonai komulī, a vendzelks, vendzelka, vendzjolka – pauna, kas sasīta kaidā drēbē. Vestīs – atsanest, a viejineica, ari viejauka – mašyna labeibys vieteišonai,ari pādejuo škārsbolka kūka guļbyuvē. Vēkšt ir blēt, a vierseiba ir prīkšnīceiba. Vucyns, vuška – auns, aita, vuovuļs – pļuopa, a vuiceitīs – muoceitīs. I vysubeidzūt vuords vierbineica – tei ir Pyupūlu svātdīne, i ari pats augs – vierba, vierbineica – pūpolvītols.
Vēļ nazcik cytu augu vuordu: uobuleņš ir zīmys mārpučeite, vanadzs ir pļovys dedesteņa, vanadzeiši ir dzaltonuo akaceja, vanagieļs ir vanagvīķis (vika, viks), veigrīškys, ari veidryukši ir vīgriezes, veitūleni ir mikeļneicys, veivierni, ari kukuži, ari kukuči ir pūra vaivareni, veibūtnis, viejputis, ari viejputi ir parostuo veibūtne, vengris ir sorkonais plyuškūks, vieja gruobeklis ir velna rutku grābeklīte, vieršni ir sila virši, viezeiši – kodīgais laimiņš, vylku ūgys – čūskuoga, vuoleite zyluo, ari boltuo ir ķekaru muskare, vuolonta, ari leluo zuole ir ālante, ari staģe. Vuolonta ir na viņ izcyls uorstnīceibys augs, jū īsoka stateit buļbu duorzu tyvumā, jo vysim tik atbuodušajai škodis taiseituojai (vabalei nu Amerikys Kolorado štata) tei naejūt pi sirds. Lai Dīvs dūd, i lai dzeivoj vuolonta!


text:
Itamā nedelis nūgalē Latgolā byus daudz vysaidu interesantu nūtikšonu sevkura gaumei i īspiejom. Lakuga.lv pīduovoj īskotu tamā, kū varēs redzēt, dzierdēt, sajust i izzynuot.
Pīktdīņ, 8. junī, Daugovpiļs cītūksnī nūtiks Muokslys nakts, kū organizej Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs. Apmaklātuojim byus īspieja baudeit dažaidys muokslys performaņcis, foto izstuodis, vērtīs kinys i teatra izruodis, i īsasaisteit vysaiduos muokslinīciskuos aktivitatēs nu plkst. 22.00 leidz pat 02.00.
Ja pīktdinis vokoru gribīs pavadeit svaigā gaisā i tyvuok pi dobys, tod ir īspieja nu 22.00 leidz 1.00 pīsadaleit nakts putynu vāruošonā i puorguojīnī dobys parkā “Numernes valnis”. Ar putnu dzeivi naktī īpazeistynuos Dobys aizsardzeibys puorvaļdis specialists Dagnis Vasiļevskis.
Sastdiņ, 9.junī, Daugovpiļs nūvoda Višķūs nūtiks Latvju pierts i zuoļu festivals 2018, kurā vysys dīnys garumā byus nūdereigys tematiskuos lekcejis, darbneicys par augim, zuoļu čajim, stuodim i latvju pierts tradicejom. Byus ari omotnīki, muojražuotuoji i cyti veseleiguo dzeivis veida pīkritieji nu Jelgovys, Ūzūlnīkim, Gulbinis, Daugovpiļs, Lītuvys i tt. Paradzāta ari saistūša programa bārnim ar Pierts gareņa stuostim. Vokorpusē nūtiks festivala kongress “Kas ir latvju pierts?”, kas puļcēs pierts, viesturis, folklorys, volūdys i latviskuos dzeiviszinis jūmys profesionaļus.
Rēzeknē byus īspieja pīsadaleit Aktivuo turisma dīnā, kurys laikā varēs izzynuot vysu par aktivuos atpyutys īspiejom Rēzeknē i Rēzeknis nūvodā, pīsadaleit laivuošonā pa Rēzekni (ar īprīkšeju registraceju). Ja nav saguojs pīsaregistrēt laivu braucīņam, tod pastuov īspieja jimt daleibu velo ekskursejā “Rēzeknis 7 pakolni” voi sekuot leidza veikparka “GoWake” paraugdemonstrejumim Kovšu azara krostā.
Ludzys īdzeivuotuoji i piļsātys gosti ir aicynuoti apmeklēt Gaismys duorza (Kruoslovys īlā 4A) atkluošonys pasuokumu “Gaismys roksti” plkst. 11.00. Te byus īspieja dzierdēt i redzēt Cyblys, Zylupis, Kuorsovys i Ludzys folklorys kūpu prīkšnasumus.
Sovukuort Daugovpilī turpynuosīs piļsātys svātkim veļteiti pasuokumi. Vīneibys laukumā 14.00 nūtiks rokgrupys ELPA 35 godu jubilejam veļteits koncerts ar dažaidu kūru i Latvejā pazeistamu muziķu pīsadaleišonu. Dubrovina parkā, Andreja Pumpura skverā i Reigys i Vīstura īlys krustuojumā varēs satikt daudz i dažaidus pošdarbnīku kolektivus, kūrus, horeografejis studeju dalinīkus i tt. Daugovpiļs piļsātys svātku programa apsaverama ite.
Sastdīnis izskaņā var dūtīs ari iz Bolvim, kur nūtiks jau 14. Motociklu vosora, kas suoksīs 17.00 ar paradis braucīni. Vokora gaitā pasuokuma apmaklātuojus īprīcynuos Māris Grigalis, grupa “Vienā vagonā” i Ivo Fomins ar grupu.


text:
Mieneša arhivs: April 2017 »
Grupa “Fenikss” apsavīnoj i īroksta dzīsmi “Latgolai“
Hardroka grupa nu Ludzys “Fenikss” otkon apsavīnuojuse i īrakstejuse deveņdasmytajūs godūs radeitu dzīsmi “Latgolai”. “Dzīsme, kuruos teksts nese Latvejis atmūdys ideju deveņdasmytūs godu suokuos, sovu aktualitati nav pagaisynuojuse ari myusu dīnuos. Pyrmsvieliešonu laikā daudzimSkaiteit vaira »
“Kolnasāta” īsaver Latgolys kongresa symtgadis svātku programā
Jaunnedeļ ar daudzi vierīneigom nūtikšonom vysaiduos Latgolys vītuos atzeimuos Latgolys kongresa symtgadi. Svineibu centraluo nūtikšona byus 4. pasauļa latgalīšu kongress. Raidejumā “Kolnasāta” gastej Latgolys kulturys darbinīks i nazkod aktivs žurnalists Voldemārs Ivdris. Kūpā ar jūSkaiteit vaira »
Nūsaver viesturiskū eiskinu “Lauleibys”
Pīduovojam nūsavērt vakar pyrmizruodi pīdzeivojušū eiskinu “Lauleibys”, kas ir viesturiskūs eiskinu cykla “Pyrmī osni” ūtruo daļa. Viesturiskajā eiskinā “Lauleibys” paruodeita Latgolys inteligeņcis – Fraņča Kempa i Fraņča Trasuna argumentaceja i reiceiba Rēzeknis 1917. godaSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” sasateik ar Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys deputatu kandidatim
Pavysam naseņ nūsaslāguse deputatu kandidatu dasaceišona ituo goda pošvaļdeibu vieliešonom, kas nūtiks 3. junī. Partū raidejums “Pi myusim Latgolā” sasatyka ar Rēzeknis nūvoda dūmis puorstuvim i deputatu kandidatim, kab dazynuotu vaira par padareitajim dorbimSkaiteit vaira »
Bolvūs apsaverama muokslineicu apvīneibys V.I.V.A izstuode
Da 17. juņa Bolvu Nūvoda muzejā apsaverama Latgolys muokslineicu apvīneibys V.I.V.A. gleznu izstuode “Izkāpt no ikdienišķā”, viestej informaceja Bolvu nūvoda sātyslopā. Muokslineicu četrinīka aba rodūšuos apvīneibys V.I.V.A. (Vēsma Ušpele, Ilze Griezāne, Vija Stupāne i Agra Ritiņa)Skaiteit vaira »
Raidejumu cyklys “Trešā zvaigzne. Sākotne. Personība”
Četrys nedelis piec kuortys Latvejis Televizeja pīduovuoja Latgolys kongresam veļteitu viesturisku raidejumu cyklu, kas stilistiski īsakļuove Latgolys stuostu “Cytaidi latviskais” ītvorūs. Kotra raidejuma pamatā beja stuosts par vīnu personeibu – Latgolys kongresa delegatu, kuruo dzeivis ceļšSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” viestej par Latgolys pūdnīku dīnom
Jau 37. reizi keramikys meiļuotuoji i pūdnīki teik aicynuoti dasadaleit Latgolys pūdnīku dīnuos. Itūgod pūdnīku dīnys aizasuokušys jau 19. aprelī, sovpus kulminaceja – keramikys cepļa kūršona byus 28. aprelī. Par lelu puorsteigumu, nu itūgodSkaiteit vaira »
Latgolys školuos nūvodvuiceibys stuņdis vadeis sabīdreibā zynomi kulturys darbinīki
2. majā, īvodūt Latgolys symtgadis kongresu, 41 Latgolys regiona školā nūtiks nūvodvuiceiba kūpā ar Latgolā zynomim kulturys i sabīdriskim darbinīkim, informej Latgolys symtgadis kongresa organizatoru puorstuove Inga Vasiļjeva. Regiona kulturys personeibys stuosteis par Latgolys kongresuSkaiteit vaira »
Izsludynuota izvaduma “Atlaižu” papyldizruode
Jau ziņuots, ka 30. aprelī Lūznovys muižā literari muzykalais izvadums “Atlaižu” byus vīna nu pīturom ceļā iz Latvejis symtgadi Rēzeknis nūvodā. Pasasokūt apmaklātuoju atsauceibai i gribiešonai pīdzeivuot izvadumu kluotīnē, izsludynuota “Atlaižu” papyldizruode 30. aprelīSkaiteit vaira »
Goran Gora par “Laiks Ziedonim” ceremoneju: “Juosuoc ar sevi i vīnkuorši juobyut lobam cylvākam”
Roksta autore: Laura Melne Imanta Zīdūņa (Ziedoņa) fonda “Viegli” reikuotuo apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” laureatu cyldynuošonys ceremoneja itūgod nūtiks Latgolys Symtgadis kongresa nūtikšonu laikā 3. majā Latgolys viestnīceibā GORS, Rēzeknē. Jau pyrma tuo fonda puorstuoviSkaiteit vaira »
Aizvadeiti jau 17. “Vuolyudzāni” i latgalīšu volūdys olimpiade
22. aprelī, Latgolys kongresa symtgadis prīškvokorā, jau 17. godu Rēzeknis Vaļsts 1. gimnazejā nūtika skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i vaļsts atkluotuo olimpiade latgalīšu rokstu volūdā i kulturviesturē. 63 bārni nu 27 Latgolys školu puļcejuos, kabSkaiteit vaira »
Folklorys kūpai “Ilža” jauns albums
Cyblys nūvoda folklorys kūpa “Ilža” izdavuse trešū albumu “Kuodeļ maņ nadzeivuot”, kurymā atrūnamys 16 dzīsmis. Jaunais albums, kuruo izdeviejs ir studeja “Lauska”, radeits ryupeigā dorbā diveju godu garumā, izmontojūt i 20. godu symta folklorysSkaiteit vaira »
Muzejā “Kolnasāta” tiks svieteiti Trasuna fabulu svātki
Īvodūt Latgolys kongresa symtgadis nūtikšonys, 1. majā 14.00 Fraņča Trasuna muzejā “Kolnasāta” Rēzeknis nūvoda Sakstagola pogostā nūtiks vēļ nabejs pasuokums — Trasuna fabulu svātki. Itim svātkim par moto teik jimtys ryndys nu izcyluo vaļstsveira,Skaiteit vaira »
Preiļūs prezentēs gruomotu “Latgalietis XXI gadsimtā”
3. majā Preiļūs nūtiks 1917. goda Latgolys kongresa symtgadei veļteitī pasuokumi, kurūs centraluo nūtikšona byus fotogruomotys “Latgalietis XXI gadsimtā” prezentaceja. Svātku dīna īsasuoks 11.00 ar dīvkolpuojumu Preiļu Rūmys katuoļu draudzis bazneicā. 12.00 tiks suoktsSkaiteit vaira »


text:
HTML
HTML (Hyper text Markup Language "Hiperteksta īzeimuošonys volūda") – datorūs lītuota teksta īzeimuošonys (markēšonys) volūda, ar kū īzeimuot saturu Internetā. Bīžuokī lītuojumi - puorstaipteikla škūrsteitivim, pruottelefonim, e-posta viestim. Volūdu standartizej W3 konsorcijs. Dokumenti, kas raksteiti HTML formatā atsaškir nu Open Office Writer, MS Word ci Adobe PDF dokumentim ar tū, ka HTML aproksta vīn dokumenta saturu i daļu saturiskū nūzeimi, bet (eipaši HTML 4 i 5) naapzeimoj ituo dokumenta grafiskuos eipateibys - tuos var elasteigi pīmāruot datora videi, kur itys HTML dokuments lītuots. Pīvadumam, HTML apzeimoj, ka teksta gabaleņš irā pyrmuo leidzīņa vyrsroksts, bet naapzeimoj ar kaida fonta burtim, cik lels, kai izleidzynuots, i.t.t.
Puslopu ruodeklis
Elementi i jūs atributi[pataiseit | labot pirmkodu]
Pomota vīneiba HTML volūdā irā elements. Kai ari XML volūdā, HTML elementam var byut atributi i īkšpuse. Īkšpusē var byut teksts ci cyti elementi. Sevkuram elementa atributam ir sovs nūsaukums i nūzeime. Atributi bīži puormej nūklusātuos vierteibys. Pīvadumam, HTML fragments:
malns  R  sorkons
irā 2 elementi. Vīns nu elementu (font) puorslādz kruosu nu nūklusātuos (malnys) iz sorkonu. Ituo elementa īkšpusē asūšais elements (strong), puormej fontu nu nūklusāta iz trakna. Pyrmais elements ir ar vīnu atributu (style) i ituo atributa vierteibu color:red. Cytam elementam atributu navā.
HTML kodā atributu vierteibys īsokoms likt pēdeņuos (") ci apostrofūs ('), bet HTML 4.01 standarts tū naprasa.
HTML elementu grupys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Strukturys i naradzamī elementi. Pīvadumam html, head, link, meta, style, script.
- Bloku elementi, kas aizjam taisnstūri. Pīvadumam, div, p, table, ol, ul, li.
- Plyusmys elementi, kas var puorīt nu vīnys ailis iz citu, bet naprosa sev taisnstūri.
Versejis[pataiseit | labot pirmkodu]
HTML versijā nūruoda versejis (i reizim zamversejis) numurus. Pīvadumam, HTML 3.2, HTML 4.01, HTML 5. Pādējuos W3C versejis irā HTML versija 4.01. Versejai HTML 5 irā skices statuss, bet puorsavierieji jau nazcik elementu nu HTML 5 atbolsta. Bejuši centīni HTML raksteit ari teirā XML sintaksē (a ne SGML) - itū projektu sauc XHTML (verseja XHTML 1.0).
2009 godā suoca dorbu WWW arhitektu padūme, i apstyprynova HTML 5 malnrokstu[1]. HTML 5 irā pīmāruots pruottelefonim; tymā irā puors jaunu elementu (pīvadumam canvas), var bez Adobe Flash i leidzeigim līdzeklim attāluot ari audio i video.
Olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- W3C – WWW arhitektu padūme.
- HTML 4.01 – W3C rekomendacija.
- HTML 5 – W3C malnroksts
- WHATWG – HTML 5 automatikys aproksta dorba grupa.
- HTML4 i XHML1 puormej HTML5 – Vlado Palubinsko apskots ap HTML5.


text:
Aiz lūga jau jiutams novembra dzastrais pīskuorīņs. Par speiti solnom, mikeleišu zīdi muoj atvodys rudiņam. Arī myusim – Latgolys Studentu Centram novembris ir īsasocs ar pateikamu otkonsasatikšonu, sarunom i čaja ritualim, kas myusim tik cīši vajadzeigi itymūs soltajūs rudiņa vokorūs. Trešdin, 2. novembrī LgSC bīdri sasatyka Rēzeknē, kab svynātu bīdreibys 6 godu jubileju. Vokora golvonuo […]
Ka Latgolys Studentu centram vajag braukt ar laivu, beja skaidrs jau pavasarī (voi ka tik na zīmā). Tok kur braukt, kai braukt, ar kū braukt, deļkuo braukt, kam braukt? Itī vaicuojumi aizjēme cīši daudz laika. Vīna braukšona vosorā izjuka, partū ka beja vosora. Vosorā ir tik nedeļu, cik ir. I kotrai nedeļai tik vīns gols. […]
Nasiedi kai bednais sābru suņs aiz vuortu! Deļtuo vuortim ir kļamka, kab cylvāks tyktu vydā i nasystu sīnu ar pīri voi žieleigai nakauktu pi cīš vuortu. Rudiņs, solts, vyss rībās? Gribi, kab kas naviņ interesnys nūtyktu? Nu, tod pīsadoli tymā, kas nūteik! Brauksi LgSC laivu braucīnī? Juobrauc! Pīlauz sovu lobuokū draugu, atrūnit laivu, telti, guļammaisus […]
Vasali! Paļdis vysim, kas vakar vieli vokorā pīsavīnuoja sarunai Skype par LgSC niu i bīdreibys atteisteibu! Kūpā sasalasējem 19 cylvāku. Ka Teve tī nabeja i gribi pīsadaleit, atsyuti maņ sovu Skype niku! Voi ari meklej pats – saprge. Sarunys turpynuojums Skype 16. martā 22:00-23:00. A sarunys turpynuojums kluotīnē – vieļuok pavasarī. Turpynojūt ideju vātru par […]
Prelata Adolfa Grosberga pīminis fonda stipendejis katuoļu studentim . Fonds ir izsludynuojs pīsasaceišonu stipendejom 2009. / 2010. vuiceibu godam. Praseibys stipendejis pretendentim: 1. Studej vysmoz 2. kursā. 2. Studej akrediteitā Latvejis augstškolā i akrediteitā pamatstudeju programā. 3. Svareigys paguojušuo studeju perioda sekmis. 4. Studeju programa, vierzīņs i leimiņs nav svareigi. 5. Stipendeja dūmuota socialūs i […]
Ceru, ka vosora Jiusim ir izadavuse, saule smaida i leits gluostej, sīns jau pyunē, buļbys jau zīd i vyspuor vyss īt nu rūkys. 🙂 Ka ni cytaiž, lai smaida dzaltoni moskviči i vyss kas cyts! Pādejuos šaļts pīduovuojums. Spontanuos idejis. 🙂 Mežcīmā šūvokor dasu bals: sasatikšona ar dasom i pasiedeišonu. 🙂 Ap 18:00 ak jau. […]
pareizuok sokūt, kartenis piec LgSC kūpsapuļcis beigu. kod leluokuo daļa vēļ beja iz vītys i apsasprīde par idejom, īcerem, dorbim i dareituojim. i kod jau guoja prūm pamazeņam. Leidzeigī roksti:Dasu bals Mežcīmāinfo LgSC 04.03.2009.Zīmys škola latgalīšim Sibira soltumūsAnnys Rancānis gruomotys “Prīca i klusiešona” attaiseišonys svātkiIzguojuse jauna Annys Rancānis dzejis gruomota “Prīca i klusiešona”
Vasali! Nu suokuma cīši lels paļdis LgSC bīdrim par izruodeitū uzticeibu, atbolstu i motivaceju sasadorbuot sovā storpā, pījemūt svareigus lāmumus – kai kasdīnys dorbā, tai ari kūpsapuļcē! Ka kaids publiski soka, ka jam ir kauns par LgSC, partū ka organizaceja nav izdariejuse tuo voi ituo, tod es tikpat publiski varu atbiļdēt – maņ ir lapnums […]
Kūpsapuļce nūtiks 28. februarī Reigā, Slūkys īlā 37. Tys ir bīdreibys “Trešō Zvaigzne” īrātajuos telpuos. Tei ir I. Kozakevičys Latvejis nacionalūs kulturys bīdreibu asociacejis sāta. Datikt var ar 4. i 5. tramvaju. . Pyrms kūpsapuļcis ir Sv. Mise Nabadzeiguo Jezus bārna klūsterī. Sv. Misi voda bazneickungs Aigars Bernāns, LgSC bīdrs. Sasateikam 9:45 pi Adoracejis kapelys, […]
Ite var nūsavērt interveju ar bazneickungu Aigaru Bernānu, LgSC bīdru. Nūtykuse ituo goda Sibira ekspedicejis laikā. Leidzeigī roksti:Zīmys škola latgalīšim Sibira soltumūsĪspieja pīsasaceit stipendejai!Latgalīšu dīna Breivdobys muzejāSibira dīna KruoslovāAnnys Rancānis gruomotys “Prīca i klusiešona” attaiseišonys svātki
Ar Latvejis Universitatis Filologejis i muokslys zynuotņu fakultatis vuiceibspāku entuziasmu, kai ari ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansialū atbolstu no ituo goda 16. janvara da 2. februara nūtyka Catūrtuo latgalīšu volūdys i kulturys zīmys škola Sibirī Krasnojarskys nūvoda Ačynskā. Zīmys škola ir centralais pasuokums ar Sibiri saisteitajūs projektūs, sovu rūku projektūs pīlīk ari Latgolys Studentu centra […]


text: Europys himnys (vuocīšu: Europahymne, anglīšu: Anthem of Europe, prancuzu: Hymne européen, latvīšu: Eiropas himna) aba Europys Savīneibys himnys (vuocīšu: Hymne der Europäischen Union, anglīšu: Anthem of the European Union, prancuzu: Hymne de l'Union Européenne, latvīšu: Eiropas Savienības himna), aba „Oda prīcai” (vuocīšu: Ode an die Freude, anglīšu: Ode to Joy, prancuzu: Ode à la joie, latvīšu: Oda priekam) − Ļudviga van Bethovena „Deveituos simfonejis” finala instrumentalais araņžiejums, kurs apstyprynuots par Europys Savīneibys oficialū himnu 1985 godā i apzeimoj Europys apsorgojamūs breiveibys, mīra i solidaruma idealus. Muzyku Ļ. van Bethovens pīraksteja 1785 godā pa Fridriha Šilera poemai „Oda prīcai”.


text:
VOLŪDA »
Jelgovā byus LgSC birojs!
Trešdiņ, 3. oktobrī, LgSC Reigys biroja bīdri beja gostūs Latvejis studentu golvys piļsātā Jelgovā pi Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis latgalīšu studentim. Jelgovys jaunīši ir nūlāmuši sovā kasdīnā īnest vaira latgaliskuo i izveiduot LgSC biroju. LeidzSkaiteit vaira »
Zynoma 5. storptautyskuos latgalistikys konfereņcis programa
Reigā, 2012. goda 5. i 6. oktobrī nūtiks 5. storptautyskuo latgalistikys konfereņce, kas veļteita Mikeļa Bukša symtgadei. Latgalistikys konference nūtiks Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatē. Tymā aicynuoti pīsadaleit baltu volūdu viesturis i dialektologejis, baltuSkaiteit vaira »
Gaida rokstus jaunim izdavumim
Latgolys Kulturas centra izdevnīceiba aicynoj īsnīgt rokstus i literarus dorbus 2013. goda kulturviesturiskajai i literarajai godagruomotai „Tāvu zemes kalendars” i 18. literaturys almanaham „Olūts”. 1990. goda aprelī tyka dybynuota sabīdryska organizaceja „Latgolys Kulturys centrs”,Skaiteit vaira »
Latvejis Radejis 1. programā byus jauns raidejums latgaliski
Itū rudiņ Latvejis Radejis 1. programā byus jauns raidejums latgaliski. Paradzāts, ka raidejums izīs reizi nedeļā i byus dzieržams i atkuortojumā. Praseiba par raidejumu latgaliski nacionaluos radejis stacejis pyrmajā programā izskaniejuse dažaiduos latgalīšu sasatikšonysSkaiteit vaira »
Breineigūs seikšaļteņu nūstuošonys Rogovkā
Laikam jau tūmār vysai daudz iudiņu aizteciejs nu tūs breisneņu, kod mes ar niulinejū LU profesori Lideju atsarodom tuos pošys universitatis auditorejuos i kod cīteikuok, kod mozuok cīteigai sekuojom vuiceibu procesam vīnā akademiskajā kursāSkaiteit vaira »
Par „Vosoruošonu – 2012” i vosoruotuojim, i jūs lelajom prīcom
21. augustā Rogovkā suokuos školuotuoju i studentu vosorys kursi „Vosoruošona” ar golvonū temu atgalīšu volūdys vuiciešona školā pec jaunuo standarta i muoceibu prīkšmata “Latgalīšu rokstu volūda” programys. Kursu pādejuo dīna byus reitu, nu irSkaiteit vaira »
Pagarynuots LgSC rodūšūs dorbu konkurss „Tai beja – tai ir ”
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu” laikā nu 1. juļa da 25. juļam izsludynuoja konkursu „Tai beja – tai ir” Latgolys školu školānim, kab sakmātu latgalīšu rokstu volūdys lītuošonu jaunīšu vydāSkaiteit vaira »
3. Pasauļa latgalīšu saīts LRT sižetūs
Par 3. Pasauļa latgalīšu saītu nūtikšonom nu 3. da 10. augustam viesteja i ruodeja ari Latgolys Regionaluo televizeja. Pīduovojom par reizi apsavērt vysus sižetus, kas saisteiti ar saīta nūtikšonom. Latgolys Kulturviesturis muzejā izstuodeSkaiteit vaira »
Latgolys Vuords nu Reigys – 16.08.2012.
Jiusu viereibai Bronislava Sprydzāna radejis raidejuma “Latgolys Vuords” jaunuokais laidīņs: Bronislavs gastej 3. Pasauļa latgalīšu saītā. Sarunys par saītu ar Andreju Svylānu nu Salaspiļs Nacionaluo botaniskuo duorza, Māri Bozoviču, Latgolys Regiona atteisteibys agenturys direktoru, Edmundu Teirumnīku, RASkaiteit vaira »
Ceļš iz raksteišonu
Juļa beiguos Vileks nūvoda Škilbanu pogosta Balkanūs nūtyka pyrmais latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis seminars „Roksti!”, kurū reikuoja bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) i Latgalīšu kulturys gazeta (LaKuGa). Kod pārnejuo goda decembrī LgSC aktivistiSkaiteit vaira »
3. Pasauļa latgalīšu konfereņcis daleibnīku rezoluceja
9. i 10. augustā Rēzekne beja vysa latgaliskuo epicentrā – Rēzeknis nūvoda dūmē nūtyka 3. Pasauļa latgalīšu konfereņce „Latvejis naatkareibys laiks — Latgolys īspieja voi izniceiba“. Konfereņcis pyrmajā dīnā kluotīnē pīsadaleja ap 250, bet ūtrajāSkaiteit vaira »
3. Pasauļa latgalīšu konfereņce jau reitu
Reitu, 9. augustā Rēzeknē ar Latgolys karūga svineigi paceļšonu pi Rēzeknis nūvoda dūmis suoksīs 3. Pasauļa latgalīšu saīta konfereņcis daļa ar nūsaukumu „Latvejis naatkareibys laiks – Latgolys īspieja voi izniceiba”. Konfereņcē ar referatim pīsadaleisSkaiteit vaira »
Roksti! I zynuošonys jem leidza! [Catūrtuo dīna]
Svātdinis dīna – 29. juļs myusim kotram īsasuoka sovaižuok – cyts guoja mauduot iz dīčeiti, daži brauce iz bazneicu kai svātdinis dīnā pījimts, cyts aktivi raksteja spletnis, kū beja saklausejs, cyts otkol izbaudeja reitaSkaiteit vaira »
Roksti! I pīdūmoj! (Trešuo dīna)
Iz pasauļa nazkur nūteik Olimpiskuos spēlis, Reigā ļauds capās par „Jaunū Viļni”… a myusim tys vyss pofig. Mes vuicomēs latgaliski raksteit, ādam, runojam, jūkus pliešam, izamaudojam, teatri saspielejam, sadzīžam, sadoncojam, drusku paguļam i otkonSkaiteit vaira »


text:
2014. gadā palyka 150 godu nu latgalīšu gareidznīka, politiķa i literata Fraņča Trasuna dzimšonys. Trasuns ir vīna nu izcyluokūs Latvejis personeibu 20. godusymtā. Fraņčam Trasunam beja lela nūzeime Latgolys apsavīnuošonā ar cytim niulinejuos Latvejis nūvodim. Svietejūt itū jubileju, Latvejā beja cīši daudzi nūtikšonu, kurūs vydā ari pīminis breids pi Jākuba katedralis Reigā, kulturizgleitojūšs seminars Saeimys Sorkonajā zalē “Franča Trasuna personība un mūža devums”, Trasunu “Runu” izdūšona, muzykali dramatiskys izvadums “Francis” i c.
NOMINANTI:
Bolvu Nūvoda muzejs – “Zīmeļlatgolys namaterialuo kulturys montuojuma ekspoziceja”
Festivals “Muzykys skytuļs 2014” Leiksnā
Grupu “Rikši”, “Geen Novice” i “Dabasu Durovys” albumu izīšona – latgalīšu muzykys veicynuošona


text:
PYRMAIS LASEJUMS Rad 9, 8–15
Dīvs pēc plyudim nūslādz dereibu ar Noasu.
LASEJUMS NU RADEIŠONAS GRŌMOTAS
Dīvs saceja Noasam un jō dālim šaidus vōrdus:
«Lyuk, es nūslādzu dereibu ar jums un ar
jyusu dzymumu pēc jums, un ar ikvīnu dzeivu byutni, kas ir ar jyusim: ar
putnim, mōjis lūpim un meža zvērim, kuri ir pi jyusim; ar vysim, kas ir izgōjuši
nu škērsta, ar vysim zemes zvērim. Es nūslādzu ar jums dereibu, ka nikod vairs
natiks iznycynōta nivīna mīsa yudiņa plyudūs, ni ari turpmōk byus plyudi, kas
izpūsteitu zemi.» Un Dīvs saceja: «Un tei byus dereibas zeime, kū es nūslādzu uz
myužeigim laikim storp sevi un jums un ikvīnu dzeivu byutni, kas ir ar jums. Es
nūlīku mōkūņūs varaveiksni, un tei byus zeime dereibai storp mani un zemi. Un, kod
es ar mōkūnim aizsegšu debesis, mōkūņūs pasarōdeis muna varaveiksne, un es
atcerēšūs munu dereibu ar jums un ar ikvīnu dzeivu byutni, kam ir mīsa. Un
vairs nabyus yudiņa plyudu, kas iznycynōtu vysu dzeivū.»
Tys ir Dīva vōrds.
PSALME 25 (24)
Refrens: Kunga
ceļi ir patīsi un drūši. (R. sal. 10)
4 Kungs,
dori maņ zynomus sovus ceļus
un mōci mani staigōt tovas stygas.
5 Sovā
patīseibā mani vodi un mōci,
jo tu esi Dīvs, muns glōbējs.
Refrens
6 Pīmiņ,
Kungs, sovus žāļsirdeibas dorbus
un sovu labvēleibu, kas pastōv nu myužim.
7 Sovā žāļsirdeibā,
Kungs, atcerīs mani,
pīmiņ sovā labvēleibā.
Refrens
8 Kungs
ir lobs un taisneigs,
tōpēc grēcinīkim jys parōdeis ceļu.
9 Lānprōteigūs
jys vadeis taisneibā,
pazemeigūs mōceis staigōt jō ceļus.
Refrens
ŪTRAIS LASEJUMS 1 Pīt 3, 18–22
Kristeibas yudiņs mums nas pesteišonu.
LASEJUMS NU SVĀTŌ APOSTOLA PĪTERA PYRMŌS VĒSTULES
Kristus vīnreiz ir nūmiris myusu grāku dēļ,
taisneigais par nataisneigajim, lai jyusus pīvastu pi Dīva. Jys gon tyka nūnōvāts
mīsā, tūmār dzeivs dareits Gorā. Tymā jys pat gōja un sludynōja pesteišonu tim
gorim, kas beja cītumā, kas kaidreiz beja napakļōveigi, kod Dīva pacīteiba
Noasa dīnōs gaideja un kod tyka byuvāts škērsts, kurā nadaudzi, tys ir, ostoņas
dvēseles tyka izglōbtas caur yudini. Tys attāloj kristeibu, kas ari jyusus
tagad izglōb un ir navys mīsas nateireibu nūmozgōšona, bet gon Dīvam vārsts lyugums
pēc lobas sirdsapziņas, bolstūtīs uz Jezus Kristus augšanceļšonūs. Jys ir pi Dīva
lobōs rūkas, uzkōpis debesīs, kur jam ir pakļauti eņgeli, varas un spāki.
Tys ir Dīva vōrds.
PYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS Mt 4, 4b
Lai ir slaveits Dīva vōrds.
Na nu maizes vīn cylvāks dzeivoj,
bet nu ikvīna vōrda, kas izīt nu Dīva
mutes.
Lai ir slaveits Dīva vōrds.
EVANGELIJS Mk 1, 12–15
Jezus teik valna kārdynōts, un jam kolpoj eņgeli.
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS MARKS
Tymā laikā:
Gors aizvede Jezu tuksnesī. Un jys
uzaturēja tuksnesī četrudesmit dīnas un tyka satana kārdynōts. Jys dzeivōja kūpā
ar zvērim, un eņgeli jam kolpōja. Pēc Jōņa apcītynōšonas Jezus aizgōja uz
Galileju un sludynōja Evangeliju par Dīva vaļsteibu, saceidams: «Laiks ir pīsapiļdejis
un Dīva vaļsteiba ir tyvu. Nūžālojit grākus un ticit Evangelijam.»
Tys ir Kunga vōrds.


text:
Ite ir pīejama Finanšu ministrejis sagatavuotuo prezentaceja par nūdūkļu reformu kūpumā: prezentaceja Saeimys deputatim
Kai ari visi lykumprojekti ir pīejami ite: Saeimys sēdis dorba kuorteiba
Zynu, ka ir vosora, bet itei ir īspieja kotram nu jiusu īsasaisteit nūdūkļu sistemys (ka na sakuortuošonā), tod gluobšonā. Aicynoju sovys idejis, prīkšlykumus drūsai syuteit maņ iz epostu: juris.vilums@saeima.lv ci meklēt mani sevkurā škārsteikla socialajā teiklā. Izaver, ka reali prīšklykumus varam īsnīgt tikai da 24.juļam.
Byušu pateiceigs par kotru pruoteigu īsacejumu!


text:
Daudzveideigas emocejis puorjam, turūt rūkā jau izlaseitu I. Ābelis romānu „Klūgu mūks”. Kai smejīs – asu korumpāta, deļtuo ka maņ tuos daudzuos dimeņsejis. Kai īrindys laseituojs asu sajiusmā par postmodernū raksteišonys stilu (tik, voi vacuokuo paaudze saprass?), kai cylvākam, kas ceņšās byut ar literaturu iz „tu ”, – breineigs dorbs, kai cylvākam, kas tyvs viesturei – nu varbyut ite morali ir drusku garom.
Mulsynoj na jau tys, ka olūtu saroksts byutu par mozu, bet gon tys, voi taišni i napastarpynuoti dreikst modificēt tū, kas vēļ nav īpazeits? Ite es runoju par Franča Sabalda bruoļadāla Mozuo Jezupa prototipu – Jezupu Baško, kas kai Latgolys viesturis taiseituojs atsarūn cytā „galaktikā”, cytā Latgolys sabīdriskuos dzeivis sferā. Ite jau ir vaicuojums par tū, cik lelā mārā autors spiej byut atbiļdeigs par sevis radeitū tālu i realūs personeibu sakausiešonu i voi vyspuor taida modifikaceja byutu vālama sabīdriskuos dūmys (puor)veiduošonys deļ – vaicuojumi, prūtams, retoriski, partū ka, kai zynoms, jim viereiba, vystycamuok, natiks pīgrīzta.
Prīcej grumotys autoris orientaceja iz latvīšu konsolidaceju, kas pasaruoda gruomotys beiguos: „Latviešiem vajadzētu iet vienam pie otra ar cieņu un izziņas alkām,” īspiejams, ka ar romana paleidzeibu kaids pateišom suoks vērtīs iz Latgolu cytom acim. Tys radzams arī volūdys lītuojumā – sakausejūt latgalīšu (navys latgaļu) volūdu ar latvīšu literarū volūdu, deļkuo rūnās īspaids, ka latgalīšu volūdu potenciali var saprast kurs kotrs latvīts. Taipat kai puorskaiteit M. Bukša „Latgaļu atmūdu”, kura, storp cytu, romanā citāta gona boguoteigi.Ari dažaidi cylvāku saskarsmis procesi erotiski ilustrāti gona daudz (Īva + Tanclavs, Marcela + Jezups, Zuze + Platons, Zuze + saimnīks, Jezups + Marija i c.) – videji pa vīnam iz 50 loppusem – īspiejams, ka taidā veidā autore ir raudzejuse ilustrēt latgalīšu augleibu i atroduse pamatuojumu tam, parkū 19. gs. ūtrā pusē latgalīšu saimēs beja vairuok par trejim bārnim.Koč juoatzeist, ka arī cytūs I. Ābelis prozys dorbūs pikantu ainu natryukst.
Romans vadynoj iz dažaidom puordūmom, koč voi, pīmāram, vaicuojums par tū, voi storp ļaudim eistyn var pastuovēt platoniska ļūbesteiba, voi dzeivē var byut tikpat daudz sasagadeišonu kai romanā i voi latgalīši ari (kai latvīši O. Ozola romanā „Latvieši ir visur”) nav atrūnami vysur pasaulī (romanā – Moskovā, Sanktpīterburgā, Sibirī i Amerikā). Īsoku puorskaiteit koč voi deļtam, lai byutu lītys kursā, i, kas zyna, varbyut ari kaidam rassīs īdvasma sovam „Klūgu mūkam”. I. Ābele paruoda, ka par Latgolu var raksteit stileigi, azartiski i dzili, i tys, dūmoju, ir pats golvonais.
Autore: Ligija Purinaša


text:
dzīsmis »
Īrūtoj ar dzīsmem
Vosorys skaistuokais laiks ir kluot, kod pļovys ir pylnys puču i dzeiveibys, kod saule ir sasnīguse augstuokū punktu, kod gribīs dzīduot i skrīt pretī vosorai. Lai Leigū vokors i Juoņa dīna byutu pylni latgaliskuSkaiteit vaira »
Ļusteiguos “Vabaļis” i jūs dzīduot prīca
Pyrma napylna goda čyvynuotovā varieja skaiteit skona režisora Edgara Skrāģa prīcu, ka dabeigts dorbs pi etnografiskuo ansambļa „Vabaļis” diska izbraukuma īroksta. Niu ar izdevnīceibys „Lauska” starpnīceibu disks ir klivs taustoms i gotovs prīcēt kotruSkaiteit vaira »
Latgalīšu danči Daugovpilī byus vēļ
Ituo gods 17. oktobrī Latgolys Studentu centrs kūpā ar Daugovpils nūvoda Kulturys centra folklorys kūpu „DYRBYNI” vysus kojuos nūsolušūs i doncuot grybūšūs pulcynuoja vīnuvīt – Daugovpiļs nūvoda Kulturys centrā „Vārpa”. Lela prīca beja parSkaiteit vaira »
Latgolys senioru XI dzīšmu i dzigu svātki Rēzeknē
Sastdiņ, 9. junī 17:00 Rēzeknis piļsātys Kulturys i atpyutys parkā nūtiks Latgolys senioru XI dzīšmu i dzigu svātku lelkoncerts „Lic sirdij dzīsmi atraiseit”, kurā pīsadaleis Latgolys nūvodu senioru kuori, vokalī ansambli, dzigu kolektivi, folklorysSkaiteit vaira »


text:
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Raiņa muzejs „Juosmuiža” aicynoj bārnus, jaunīšus, rodūšus cylvākus i vysus interesentus iz literari muzykalū pasuokumu „Latgalīts Latgalīšam Draugs” Raiņa muzejā „Juosmauiža” ituo gods 24.augustā (12.00 tolka, 15.30 muzyka i teksti). Augusta beigys ir Raiņa dzimšonys dīnys laiks, tīpoš jau rudiņs ar dzejis dīnom, studejom i dorbim, deļtuo LgSC aicynoj izīt […]
25. augustā Raiņa muzejā „Juosmuiža” (Preiļu nūvoda Aizkalnē) nu 17:00 nūtiks literari muzykalais pasuocīņs „Latgalīts latgalīšam draugs” (LaLaDra). Šūreiz pasuokuma vadmotivs ir Raiņa jauneibys dīnu moto: „Carpe diem!” (latgaliski – „Giuņ šaļtenis”). Pasuocīņa reikuotuoji bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Raiņa muzejs „Juosmuiža” aicynoj giut vosorys šaļts i pasavērt iz Raini kai Latgolā dzeivuojušu jaunīti, i […]
Ar cereibu, ka pavasars vystik atīs, Rēzeknis LgSC birojs 3.apreļa vokorā reikuoja vysim tik labi zynomū literari muzykalū pasuokumu „LaLaDra” jeb „LAtgalīts LAtgalīšam DRAugs”. Pasuocīņs nūtyka Rēzeknis studentim draudzeigajā „Klondaikā”, tys puļcēja pīcus jaunus muokslinīkus i četrys reizis vaira skateituoju. Itymā reizē temys beja saisteitys ar pavasara pīsaukšonu. Īdrūsynuot jaunūs talantus i aizsuokt pasuocīņi Rēzeknē […]
Pyrmū reizi Rēzeknē! 16. februarī 20.00 stuņdēs kopejneicā “pi Olmāra” (Reigys īlā 1) nūtiks literāri muzykals pasuokums LaLaDra (Latgalīts – Latgalīšam – Draugs). Pīsadaleis latgalīšu muzykanti, dzejis i prozys raksteituoji. I cyti lobi ļauds. Tova daleiba breiva! Piec pasuocīņa nu 22.00 balle kūpā ar grupu “Marchello”, īeja 1 Ls. Aicynojam jimt daleibu itymā pasuokumā ar […]


text:
rezoluceja »
4. pasauļa latgalīšu saīta rezolucejis izpiļdis komitejis darbeibys puorskots
4. pasauļa latgalīšu saītā Rēzeknē 2017. goda 6. majā tyka īvālāta saīta rezolucejis izpiļdis komiteja, tuos darbeibys pamatmierkis ir sekuot saīta pījimtuos rezolucejis izpiļdei i stimulēt rezolucejis izpiļdi. Komiteja publiciejuse sovys darbeibys puorskotu parSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” diskuseja par 4. pasauļa latgalīšu saīta rezoluceju
6. maja vokorā Rēzeknē piec garom i spraigom diskusejom 4. pasauļa latgalīšu saītā tyka pījimta rezoluceja. Tamā teik runuots par latgalīšu volūdys statusu, tuos lītuojumu oficialajā saziņā ar vaļsts i pošvaļdeibu īstuodem. Taipat irSkaiteit vaira »
4. pasauļa latgalīšu saīta rezoluceja
REZOLUCEJA Mes, pyrmuo Latgolys kongresa lāmumu idejiskī turpynuotuoji, Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā „Gors” i Rēzeknis Tehnologeju akademejā, 2017. goda 5.–6. majā, 4. pasauļa latgalīšu saītā (tuoļuok – „Saīts”), izviertejūt 1917. goda 9.–10. maja pījimtūs lāmumu izpiļdi, kab nūdrūsynuot LatgolysSkaiteit vaira »
VIDEO: 4. pasauļa latgalīšu saīta delegatu referati i rezolucejis pījimšona
5. i 6. majā Rēzeknē nūtyka 4. pasauļa latgalīšu saīts “Latgolys symtgadis kongress”. Latgolys kongresa symtgadis svineibys 5. majā aizasuoce ar dīvkolpuojumu Rēzeknis Vyssvātuokyos Jezus sirds katedralē, piec tam sekuoje svātku guojīņs i pīminekļaSkaiteit vaira »
3. Pasauļa latgalīšu konfereņcis daleibnīku rezoluceja
9. i 10. augustā Rēzekne beja vysa latgaliskuo epicentrā – Rēzeknis nūvoda dūmē nūtyka 3. Pasauļa latgalīšu konfereņce „Latvejis naatkareibys laiks — Latgolys īspieja voi izniceiba“. Konfereņcis pyrmajā dīnā kluotīnē pīsadaleja ap 250, bet ūtrajāSkaiteit vaira »


text:
Tai jau soka, ka studenti vuicūtīs div reizis godā – sesejis laikā. Paraleli vuiceibom mes – LgSC Rēzeknis nūdalis studenti – asom atroduši laiku pīsadaleit vairuokūs pasuocīņūs.
Jauns gods juosuok ar jaunom, pozitivom dūmom deļ tam 15. janvārī LgSC Rēzeknis nūdale aicynova interesentus iz pozitivuos dūmuošonys centra „Pavasara studija” seminarim „Es esmu savas dzīves autors” i „Nauda un bagātība”. Seminara laikā dalinīki poši varēja aizadūmuot par tū, kaidu dzeivi poši dzeivoj, voi jei ir taida, kaidu gribīs. I kū dariet kab varātu dzeivuot laimeiguok. Ūtramā seminarā varejom dūmuot i runuot par naudu i boguoteibu. Kai pīvylynuot naudu sev, kū ar jū dareit, lai jei nastu prīku i gondarejumu.
20. janvarī Latgolys Studentu centra bīdri i draugi pīsadaleja 1991. goda barikažu atceris 20. godadīnai veļteitajā pasuocīņā „Laipu liekot…”, kuru organizēja Latgolys Kuļturviesturis muzejs. Pasuocīņā eipošu nūskaņu padareja LgSC aktivistis Ilzis Bojāris stuosts par barikāžu laiku sovā saimē, par muotis stuosteitū pošys pīdzimšonys breinumu. Cyti LgSC draugi skaiteja Imanta Zīdūņa ailis, RA studente Zaiga dzīdova Īvys Akurateris dzīsmi „Manai tautai”. Ar sovim īspaidim par pasuocīni dalejuos LgSC aktīviste Vita Ruseņa: „Uorā nabeja sylts, bez cimdim sola rūkys, bet tys myusim natrauceja baudeit pasuocīni. Muzykanti spieleja pazeistamys dzīsmis, kab mes – klauseitoji varātu sasadzīduot vysi kupā. Beja pateikami, ka varējom cīnuotīs ar piparmātru čaju i capumim. Lai byutu veļ syltuoks tika īkurynuots guņskurs ap kuru mes vysi sasaspīdušīs sildejomīs. Klauseitoji beja vysu vacumpūsmu nu mozim bārnim, kuri vēļ nimoz nanūjauta kū jī ite dora, leidz pat vacim siermgolvim, kuri daļejuos ar myusim sovūs stuostūs par barikažu laiku. Vāluok mes tikom aicynoti īškā muzejā, tī varejom apsaviert tuo laika biļdis”.
Tymā pat laikā cyti LgSC aktīvisti pīsadaleja programmys Jaunatne darbībā reikuotajā apvuiceibā „Coaching jauniešu iniciatīvas projektos”. Seminars nūtyka Ūgrisgolā, vīsu sātā „Debesu bļoda”. Četru dīnu laikā beja īspieja īsavuiceit i saprast, kas ir jaunīšu iniciativu projekti, kaida ir tūs specifika. Kas ir i kas nav inovaceja, kai projekts juoroksta, lai tys tyktu atbaļsteits. Vysam semināram cauri vejuos naformaluos izgleiteibys vuiceibu metodis, runuošona, dorbuošonuos grupuos. Apvuiceibu laikā dalinīkim roduos jaunys idejis par jaunim projektim i jaunim pasuokumim.
Tai kai studenti ir lusteigi ļauds i zīma itūgod bogota ar snīgu, 26. janvārī LgSC bīdri i jūs draugi brauce iz Lido kolnu baudiet zīmys prīkus. Kurš slāpova, kurš snovova, kurš šliuce iz gumejis pyušļa, kotram sova nūdarbe i sova prīca. Latgalīši ir drūsmeigi ļauds, pyrmajā slāpuošonys reizē pruoveja nūbraukt nu poša augšuokuo kolna ar dūmu, ka vyss saīs ideali. Varbyut tai ari vajag mestīs vysā jaunajā nasabeistūt, ka var nūkrist, vinmār byus kaids, kas pīcels i paleidzeis. Stuovūt kolna zamuškā navar redzeit i sajust tuo, kas radzams nu viersyunes. Aktiva atpyuta ir lobuokuo nūdarbe, kas satyvinoj cylvākus, deļ tam ir planavuots koč kod febrarī braukt baudeit zīmys prīkus otkoņ.
Tai eisai par myusu aktivitatem janavarī, prūtams, tam vysam pa vydu ari sasatikšonys birojā, sarunys, kūpā byušona. Ari februars myusim izaver latgaliskim nūtykumim boguots. Teikomēs pasuokumūs i kasdīnā!
LgSC Rēzeknis biroja vadeituoja Dagneja i LgSC draugi
Bīdreibys 2008.- 2011. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs, i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu.


text:
Vikipedeja:Īmamuos nūtikšonys
Itymā puslopā var skaiteit latgaļu Vikipedejis pošjaunuos viests i aktualumus.
- 2005 goda zīmys mieneša 2 dīna — latgaļu Vikipedejis pyrmais pīminiejums Inkubatorā.
- 2005 goda zīmys mieneša 3 dīnas 20.29 — pyrmū rakstīni „Vandaļu gors” sataiseja 81.198.191.251[1] (teorejā vāluok registriejīs zam slāgvuorda Kalvis)
- 2006 goda leita mieneša 28 dīna — sataiseits pyrmais aizprasejums latgaļu Vikipedejai.
- 2007 goda svacainis mieneša 12 dīna — sataiseits ūtrys aizprasejums latgaļu Vikipedejai.
- 2010 goda jaunagoda mieneša 26 dīna — sataiseits trešs aizprasejums latgaļu Vikipedejai.
- 2010 goda svacainis mieneša 28 dīna — aizprasejums apzeimots kai pīdareigs.
- 2011 goda svacainis mieneša 13 dīna — aizprasejums apstyprynuots i nūsyuteits lyugumroksts sataiseit sātyslopu bugzillā.
- 2011 goda pavasara mieneša 18 dīna — sataiseita latgaļu Vikipedeja.
- 2011 goda pavasara mieneša 19 dīna — SPQRobin puorcēle latgaļu Vikipedejis turīni nu Inkubatora.
- 2011 goda lopu mieneša 29 dīna — latgaļu volūdā 500 rakstīņu.
- 2012 goda pavasara mieneša 6 dīna — latgaļu volūdā 700 rakstīņu.
- 2018 goda vosorys mieneša 24 dīna — latgaļu volūdā 800 rakstīņu.


text:
Mīgainais nedeļgols. A nav nikuo svareiga iz pasauļa.
Beju ceriejuse beidzūt izgulēt mīga bodu i varbyut sakuortuot kaidys ciparu kartenis, a to datorā tikai kaidi padsmit gigabaiti atminis. Nu, lobi guodi na vysod pīsapylda. Kartenis drusku sakuortuoju, bet dabuoju kluot kaidus 4 gigabaitus – pošys taiseitī i kopeitī nu sibirīšu fotoaparatu.
Tuo vītā sutku juoju pa pasauli. Nakšņuoju iz greidys i izasmieju da seita. Kartenis i guleišona nikur napropuļs, a draugi i dzeive var paīt garom.
Nazkuo buksej itys dīnroksts, bet asu ari nūsakomuojuse. Vīnā juošonā. Deļtuo ari cerieju pajimt kaidu breivu šaļti i kluseņom pasabaksteit pa Gauju. Cik var. Dorbs aiz dorba.
Naasu pat puorpubliciejuse ite Dīnys gļukus, par cytim breinumim nimoz nadūmojūt.
Nav ari nikaidys puorlīceibys, voi itū kaids skaita. Lītoju kai arhivu informacejis salaseišonai. Pat ni kai klasisku dīnrokstu (blogu).
Da i kas vyspuor ir klaisisks dīnroksts.
Tī pseidobreinumi, kas niu ir vysuos avīzēs? Ka kaidai avīzei nav dīnrokstu sadalis, juos vaira nav. 😀 😀 😀 Beja laikam nu suoku Dīnai, tod jau paspruka: Latvejis Viestness, Naatkareiguo. Ak jau ir ari Latvejis Avīzei voi kai jū tī sauc. Tai kai jai nabeja RSS pādu, tod taidys avīzis nav. 😀 Asu par slinku, kab leistu adresūs.
Koč, nu ūtrys pusis, tī nav nikaidi dīnroksti, a nūpierkti autori. Cyts par naudu, cyts par vītu.
Viestness sūlēja maņ naudu. Tai kai namoksuoja, mīreigu sirdi izalyku par beigtu. Maņ jūs navajag. Ka jim navajag mane, vēļ lobuok.
A kam maņ īkšu guoztu. Da i vēļ nazkaidi mistiski īrūbežuojumi – nadreikst raksteit garai, nadreikst raksteit latgaliski. Tai i nasaprotu, kuo jim vajag. Nūsatynu aiz laika. Niu verūs, kai cyti autori roksta nazkaidu svīkstu. Labi, ka mane tī nav. :o)
Kaida auditoreja, taidi i autori. Kai jim sajuka E-viestness ar parostū Viestnesi, tai nikaida parāda. Čorts golvu lauž. Da i kam jim tī nīroksti. Eksperti. Juosasmej. Salaseiti nazkaidi pseidobreinumi i pasaukti par ekspertim. Zigurda Mežavylka vīn tik trykst i snīgbalteitis ar septenim rūkeišim.
Voi nu vysi autori ar vuordu jau roksta kam nabejs, voi ari nav svareigi. Roksta jī tī garai i tik gudrai, ka lobuok nabyutu mūciejušīs i par reizis saceitu, ka tī ir roksti, navys bloguošona. Pādejais tūmār nūzeimej ari provatumu, breiveibu i sova redzīņa i personeibys asameibu.
Da nūsašpļaut. Pi kuojis. Pa šaļtei maņ pateik pasarakt pa dīnrokstim. Taidi svešu dzeivu kaleidoskopi. Asu aboniejuse puors, interesnai. Jaunumus ar labi var redzēt – par kū capās bloguotuoji, tys i jaunums.
Poša īrācu, kai baiguo bloguotuoja. Da smīkls. Niu vēļ tei Dīna. Da cikom jei maņ namaisa dzeivuot, es varu likt ari tī. Vysmoz koč kaida motivaceja sasavuokt i kū nabejs pīraksteit. A to dzeivoj kai taida amorfa ameba.
Asu izlykuse kvotu – 1 dīnroksts nedeļā. Nu, ka galeigi nūbryukst, to mož div. Tai kai itymā nedeļā saguoja, kod pagaisa teksts i mīrynuojumam īlyku biļdi.
Tai es tī pluovoju i rokstu par vysaidim breinumim. Taišni mistika. Par saturu puors cylvāki roksta. Koč vyspuor komentari nav cīši indeigi. Voi nu jūs izdzieš. Koč it kai naizaver, ka pi munejūs dīnrokstu dzāstu. Vysmoz na taidā apmārā kai cytur portalā.
Es tik smejūs, ka kas mani tī var nūcenzēt voi saprast, ka puse ak jau nav puorskaitiejuse vaira par 1 teikumu. Da i vysleidza. Varu runuot par kū grybu, vaicuojumi byus par volūdu. Plus, vysaidi trokī.
Tod jau sakareiga diskuseja par tim pošim rokstim saīt Lakugā, kur Jureits (paļdis jam) puorpublicej. Koč puorskaiteit ļauds muok.
Nu ūtrys pusis – tei ir muna breiveiba. Cikom nivīns nadresej, es varu raksteit i tī, i te, i nazyn kur. Ka tikai muni teksti, puorlīceiba i ir vīta.
Kurs gribēs, tys atrass.
Ka kaidam vajag.


text:
10. novembrī 18.00 Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā GORS, nūtiks kinys “Likteņzeme” Latgolys pyrmizruode, informej kinu studejis RIJA puorstuovi.
Dzymtys vaicuojumu ceļā Amerikys latgalīši Pīters i Helena sateik rodus Sibirī…. Ūtruo pasauļa kara laikā legendaruo latgalīšu prometeja Andryva Jūrdža stypruo dzymta tyka nažieleigi saškalta. Gluobūtīs nu komunistu, jaunuokuo paaudze ar sovim bārnim devēs biegļu gaituos iz Rītumim. Vacuokuo paaudze palyka Latvejā, nu Stalina represeju deļ tyka izsyuteita iz Sibiri kai tautys īnaidnīki. Daļai rodu izadeve izdzeivuot Latvejā.
Trejūs pasauļūs izsvaideituos dzymtys pieckara paaudze cyts cytu nabeja satykuši. Nu Amerikā, verūtīs dokumentalū kinu “Mūžīgais kalendārs”, Pīters ekranā atpazeist Latvejis radinīkus. Bruoļs i muosa, Pīters i Helena, brauc iz Latgolu, kab satyktu radinīkus i izzynuotu vaira par sovu legendarū seņci. Izpietejūt dzymtys saknis, vaicuojumu ceļš vad jūs iz Tomskys apgobolu Sibirī.
Kina dokumentej Andryva Jūrdža piecguojiejus, kod tī pyrmūreiz apmeklej Latgolu i pietejuma ceļā atrūn radinīkus Sibirī, Tomskys apgobolā. Pīters i Helena Ragaušs ir pyrmuos paaudzis amerikani, kas dzymuši latgalīšu dzymdynuotuojim. Vīns vactāvs (Cybuļskis) beja Andryva Jūrdža mozdāls i beja spīsts suokt sovu garū emigracejis ceļuojumu. Ūtrys vactāvs (Ragaušs) i juo saime tyka brutali deportāti iz Sibiri 1949. goda 25. martā.


text:
12. septembrī Rēzeknis nūvodā nūtiks izcyluo fotomuokslinīka Juoņa Gleizda pīmiņai veļteiti pasuokumi.
Kai informej Latgolys Fotografu bīdreibys prīšksādātuojs Igors Pličs, dīna tiks īsuokta ar majā Rēzeknis nūvodā nūtykuošuo Juoņam Gleizdam veļteituo fotoplenera laikā radeitūs dorbu izstuožu atkluošonom dažaiduos Rēzeknis nūvoda vītuos – pošvaļdeibys ākys foajē, Leņdžu pogosta kulturys nomā, Bieržgaļa pogosta kulturys nomā, Nautrānu pogosta kulturys nomā – sporta halā, Iļžukolna pogosta tautys nomā.
Dīnys nūslāgumā paradzāta pīminis vītys atkluošona Juoņa Gleizda dzymtajā sātā Iļžukolna pogosta Vacgailumūs.
Īvāruojamais fotomuokslinīks dzims 1924. goda 7. majā Rēzeknis apriņča Iļžukolna pogosta Vacgailumūs. Ar fotografeju jis suoce nūsadorbuot 1951. godā. Vysaiduos izstuodēs jis pīsadalejs nu 1962. goda, puors godus vāluok suoce pīsadaleit ari storptautiskajuos izstuodēs. Pyrmuo nūzeimeiguo personalizstuode nūtyka 1977. godā Reigā.
Puorsvorā Juoņs Gleizds struoduoja malnboltajā fotografejā, meistareigi izmontojūt sarežgeitū izohelejis tehniku. Īspiejams, vyslobuok zynomys Juoņa Gleizda sīvīšu aktu fotografejis, tok jis dorbuojīs ari cytūs žanrūs – ainovā, klusajā dobā, portretu fotografejā.
Nasaverūt iz tū, ka pādejūs godus J.Gleizds beja cīši slyms, juo fotografeju kolekcejis tyka eksponietys Lītovā, Rumanejā i Ukrainā. Pādejuo izstuode “Jāņa Gleizda atgriešanās mājās” 2009. goda rudinī beja kai atvodu sveicīņs Lendžu pogostā.
Juoatzeimoj, ka 24 godu vacumā fotografu beja pīmeklēja lela nalaime – piec smogu apsaļdejumu jam tyka amputātys obejis rūkys. Ituo īmasla dieļ muokslinīka dzeive i rodūšais myužs vysā tuo garumā beja kai spylgts cylvāka grybysspāka i dzeivisspora aplīcynuojums.
Juoņs Gleizds myužeibā nūguoja 2010. goda 17. aprelī.


text:
Nu 27. da 30. juņa Leivuona 1. vydsškolys Laimenis školā nūtyka Latgolys bārnu i jaunīšu folklorys nūmetne “Garā pupa”, kurymā pīsadaleja bārni i jaunīši nu Leivuona, Rudzātu, Preiļu, Vuorkovys, Aglyunys, Vabalis ,Modyunis, Borkovys, Viļānu, Leiksnys, Jākubpiļs i Reigys.
Nūdarbeibu saturs i formys tyka izvielātys atbylstūšai bārnu i jaunīšu vacumam – car dzīsmi, rūtaļu, car spēlem, sarunom i praktisku dorbuošonūs senejūs omotu meistardarbneicuos. Projekta mierkis beja veicynuot latgalīšu volūdys i tradicionaluos kulturys saglobuošonu i populariziešonu.
Folklorys nūmetnis programa beja īplanavuota tai, kab bārni varātu cyts cytu lobuok īpazeit, sasadraudzēt i itaidā lobdabeigā jutūnē sajimtu kūpdarbeibys pīredzi ar školuotuojim i vītejuo regiona teiciejim i muzykantim.
Kasdīnys nūdarbeibu saturs beja veļteits padzilinuotai folklorys vuiceišonai zynūšu i talanteigu školuotuoju vadeibā. Folklorys nūmetnē “Garā Pupa” bārni varēja vuiceitīs vysaidu muzykys instrumentu – garmanis, stabulis, vejūlis, kūklis, dyudu i akordeona spēlis prasmi. Muziciešonys nūdarbeibys vadeja Reigys Školānu piļs folklorys kūpys “Kokle” vadeituoja Dina Liepa, Jākubpiļs Bārnu i jaunīšu centra izgleiteibys metodike Vita Talla, folklorys kūpys “Ceiruleits” muzykants Mairis Iesalnieks. Sovu atbolstu deve ari bungu i dyudu grupys “Auļi” muzikis Edgars Kārklis.
Dorbojūtīs Latgolys bārnu i jaunīšu folklorys nūmetnē “Garā pupa”, bārnim beja vareiba tikt pi īmaņu ausšonā, keramikā, duoņu capuru peišonā, lupotu pakluoju tamboriešonā. Omotu darbneicys vadeja Tautys lītiškuos muokslys studejis “Dubna” vadeituoja i audieja Inese Valaine, keramike Eleonora Pastare i omotneica Žanna Vilcāne. Poši mozuokī bārni ar prīcu īsasaisteja Lelajā rūtaļnīkā, kurū vadeja Vuorkovys folklorys kūpys “Vecvārkava” dalineica Helena Ērgle. Juos vadeibā tyka radeiti ari breineigi dekupažys darbeni i meikstuos rūtaļlītys. Bārni i jaunīši ar aizrauteibu dorbuojuos “Čaklūs rūku darbneicā”, kurū vadeja školuotuoja Leiga Bernāne. Jei paleidzēja bārnim īpazeit ari “Latvju rokstu ābeceiti”.
Nūmetnis bārnim eipašu prīcu saguoduoja puosoku styga “Apslāptuo monta mekliejumūs”, kur jī sasatyka ar vysaidim puosoku tālim. Tī beja i Laimis luocs, i naboga veceits, raudūšuo leigova i Laimis muote, jiurys laupeituojs, čyguonīte, klybuo vysta i Austrumu gudruo. Puosoku stygys veiduošonā īsasaisteja i nūmetnis “Garā pupa” audzynuotuoji, i bārnu dzymdynuotuoji: Marts Kristiāns Kalniņš, Māreite i Zintis Vucenlazdāni.
Vīna nūmetnis dīna paguoja lauku sātā. Gastejūt “Ezeru” sātā, saimineica Terēzija Rubene paleidzēja izzynuot pierts gudreibys. Bārnim beja vareiba īpazeit latgalīšu tradicionaluos kuknis nūslāpumus. Tyka neits svīksts, gunkurā captys buļbys i baudeiti cyti lauku lobumi. Te tyka svieteita ari Pīterdīna. Azarā tyka palaists zīdu vaiņuks i Pīteram golvā izlykta lopu capure, partū ka na par veļti soka, ka Juoņs ir zīdaineits, Pīters – lopaineits.
Nūmetnis pādejā dīnā nūtyka koncerts, kurymā dalinīki ruodeja sovim dzymdynuotuojim, kū īsavuicejuši.
Puorškūrstūt bārnu īsnāgtuos anketys, var saceit, ka kotra dīna ir bejuse boguota ar vysaidom aktivitatem, kas bārnūs radeja izabreineišonu, prīcu, puorsteigumu, iņteresi i sajiusmu.
Realizejūt projektu, tyka pīvārsta sabīdreibys viereiba folklorys nūzeimei myusu dīnu kulturys procesūs. Nūmetnis dalinīkim beja vareiba īpazeit i puormontuot Latgolys nūvoda sovpateiguos tradicionaluos dzīduošonys, muziciešonys i cytys prasmis. Tyka pīvārsta viereiba tautys nacionaluos ideņtitatis apzynuošonai i tautys muokslys atteisteibai Latgolys regionā. Lela viereiba tyka veļteita tradicionalūs omotu i prasmu vuiceišonai, kai ari Latgolys tradicionalajai kuknei. Bārni tradicionaluos kulturys montuojumu vuicejuos latgalīšu volūdā. Tai tyka popularizāta latgalīšu rokstu i mutvuordu volūda. Tyka veicynuota Latgolys kulturvidis, vierteibu i tradiceju atteisteiba bārnu i jaunīšu vydā.
Nūmetni finansiali atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds (Latgolys kulturys programys projekts). Pasasokūt Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstam, Latgolys bārnu i jaunīšu vosorys nūmetnis nūtykušys ari īprīkšejūs godūs.


text:
LKM ir nūzeimeiga vīta Latgolys keramikys – vīna nu spūdruokūs Latgolys zeimynu – saglobuošonā i populariziešonā, komplektejūt Latgolys keramikys kolekceju, pietejūt i eksponejūt keramikys kolekcejis prīškmatus, pīrokstūt keramiku biografejis, dokumentejūt pūdnīceibys omota puormontuojameibys i keramikys radeišonys procesu daudzu Latgolys keramiku darbneicuos. LKM kasgods kūpā ar Rēzeknis nūvoda dūmi organizej Latgolys Pūdnīku dīnys, reikojūt teoretiskūs lasejumus par tautys lītišķuos muokslys (t. sk. pūdnīceibys) vaicuojumim.
Virtualuo muzeja galereja puorstuovāta ar 500 LKM Latgolys keramikys kolekcejis prīškmatim, kas grupāti piec pīdereibys autoram alfabeta seceibā. Tymā īkļauts saleidzynūši plašs Latgolys keramikys meistaru i trauku veidu pīduovuojums (vazis, krūzis, sviļpaunīki, škeivi, kruojkaseitis i c.). Prīškmatu aproksti skaitomi latvīšu volūdā, a jūs nūsaukumi dūti latvīšu, latgalīšu, lītuvīšu, angļu i boltkrīvu volūdā.
Virtualuo muzeja galerejā var redzēt vysaida izmāra, kruosu, apdadzynuošonys veida dorbus – nu miniaturu vazeišu da pat autoru meistareibys augstuokuo aplīcynuojuma – miļzeigu, īspaideiga izmāra greidys važu; kai reducātū (tai saucamū „malnū keramiku”), tai Latgolys keramikai rakstureiguos kruosuos myrdzūšū vuopātū keramiku.
Lela daļa nu virtualajā galerejā apsaveramūs prīškmatu ir LKM Latgolys keramikys ekspozicejā „Muola i guņs puorvierteibu radeits breinums”, kai ari te dūta vareiba īpazeit nūzeimeigu Latgolys keramikys kolekcejis apmaklātuojim nadaīmamū daļu, kas globojās muzeja kruojumā.
Sūpluok Latgolys keramikys klasiķu (Andrejs Paulāns, Odums Kuopusteņš, Ušpeļu dzymta, Vinceviču dzymta) dorbim ir radzami myusu dīnu Latgolys keramiku eksperimenti, jauna ceļa vaicuojumi, kas ļaun pamaneit Latgolys keramikys atteisteibu i tradicejis sasaglobuošonu.


text:
29. martā Daugovpiļs teatrī pyrmizruodi pīdzeivuos Kristīnis Jokstis komedeja Harija Petrocka režijā “Savējie”. Tys byus stuosts par sābru attīceibom, par dažaidom saimem i spieju sadzeivuot.
Daugovpiļs teatra apmaklātuojim vēļ spylgtā atmiņā ir palics īstudiejums “Klepernīku pogosta zvaigzne”. Bet niu, piec napylnu četru godu, lugys autore Kristīne Jokste i režisors Harijs Petrockis ir sasatykuši vēļreiz, lai radeitu īstudiejumu “Savējie”. Izruodis režisors Harijs Petrockis stuosta: “Jaunīstudiejumu vys navarātu saukt par “Klepernīku pogosta zvaigzne – 2”, bet nalelys paralelis var viļkt. Izruode tūp kai stuosts par myusu leidzcylvākim, par Latvejis etniskuo sastuova dažaideibu i tū, kai mes vysi kūpā te dzeivojam, partū ka vysi jau asam “zam vīna jumta.””
Juoatzeimoj, ka ar īstudiejumu “Savējie” režisors Harijs Petrockis sviņ sovu 50 godu jubileju. Daugovpiļs teatrī režisors struodoj nu 1991. goda i itymā laikā ir satics ari sovu sīvu Inesi Laizāni. Partū na veļti Inese kai aktrise pīsadola Harija Petrocka jaunīstudiejumā.
Izruodis rodūšuo komanda aicynoj apmeklēt izruodi dažaidu tauteibu i vacuma skateituojus, partū ka tys byus stuosts par mums, kai uzsver režisors – „Īstudiejums byus gaišs, pozitivs, muzykals, ar humoru i dūmuots atpyutai.”
Ziņa sagataveita piec Daugovpiļs teatra informacejis.
Karteņa: publicitatis karteņa


text:
Lubuons
Lubuons — azars Latgolys vokoru daļā, Reitulatvejis zamainē, Rēznis i Modyunis nūvoda teritorejuos, vysuleluokais azars Latgolā i Latvejis Republikys teritorejā. Juo viersa pluots dasnādz 8070 ha (ar azarsolom – 8210 ha). Azara garums stīpās da 14 km, plotums – da 9 km.
Koč Lubuona lelums īspaideigs, juo vydiskais dziļums viņ 1,6 m, pošlelais dziļums – 2,5 m. Nazkod Lubuons vys aizlēja dyžan plotys teritorejis, kam juo apleicīne tik drupeit pasaceļ augšuok azara leidzīņa. Divdasmytuo godusymta 30-tajūs i 50-70-tajūs godūs padareiti leli azara apleicīnis puortaisis dorbi: pastateitys 90 dambu, izrokti 93 apleikkanali i azara nūteciejums pagrīzts pa Aivīksti. Deļ itūs dorbu Lubuonā jau nazcik reižu mejīs iudiņa leidzīņs.
Azara viersa vyscaureigais (absolutais) augstums irā 92,5 m augšuok jiuru leidzīņa.
Nu Lubuona iztak Aivīkste, ītakūšuos upis – Malmuna, Teiceja, Lisine i vēļ 5 mozuokys upeitis – divdasmytajā godusymtā pagrīztys pa Meirānu kanalu, Rēznis i Maltys ītakys salaistys kūpā. Taipoš puorguojušajā godusymtā pi Lubuona ītaiseiti zyvu muorki ar kūpeigū pluotu 1750 ha i nūsausynuotys 10000 ha meža zemis.


text:
20. aprelī LgSC Daugovpiļs birojs kūpā ar Daugavpiļs nūvoda kulturys centra folklorys kūpu „Dyrbyni” aicynuoje iz pavasara sasadzīduošonu i dančim.
Pasuocīns nūtyka Daugovpiļs nūvoda kulturys centrā, iz kuru beja puļciejušīs f/k „Dyrbyni” i LgSC Daugovpiļs biroja bīdri i draugi. Kai nūsaskaidruoje pasuocīņa laikā, „Dyrbynim” i LgSC ir daudz kūpeigu draugu.
Jamūt vārā, ka f/k „Dyrbyni” vadeituoja Anna Briška sovā laikā bejuse aktiva LgSC bīdre taipoš kai cyti „Dyrbynu” dalinīki, roduos dūma par itū pasuocīni.
Pyrmajā pasuocīņa daļā „Dyrbyni” izrytynuoja sovu deveņus godus kruotū dzīšmu komuli, i leidza dzīduot beja aicynuots sevkurs klauseituojs. Eipašus komplimentus par breineigū bolsu izapelneja LgSC jaunuos vaļdis prīkšsādātuojis vītnīks Jurs Kučinskis.
Piec cīnuošonuos ar syltu čaju i gordumim suocēs vokora kulminaceja – danči. Jau īprīkš reklamejūt pasuocīni portalā facebook.com, Anna Briška komentarūs raksteja, ka naz voi saīs doncuot krakovjaku, ka byus moz puišu. Tūmār beiguos puišu beja vaira i krakovjaks tyka izdoncuots, pat natradicionalūs savīnojumūs, kod leluokajom doncuotuojom tyka pa divim puišim.
Kurš klupa, kurš kryta, bet īskandynojūt Jura dīnu, danči tika īsavuiceiti gūdam.
Pasuocīņa nūslāgumā dasavīnuoja Kruoslovys Rūmys katuoļu draudzis vikars Rodions Doļa, kurš kūpā ar „Dyrbynim” spielieja kūkli i dzīduoja dzīsmes.
Juopīzeimoj, ka LgSC Daugovpiļs birojam jau īprīkš izaveiduojuse veiksmeiga sadarbeiba gon ar f/k „Dyrbyni”, gon ar prīsteri Rodionu Doļu, kurš ar sovu skaneigū kūkli gastejs ari „Štabikā”.
LgSC Daugovpiļs birojs soka lelu paļdis f/k „Dyrbyni”, Daugovpiļs nūvoda kulturys centram, prīsteram Rodionam Doļam par atbolstu. Paļdis vysim, kas atguoje. Eipašs paļdis Vitai Briškai par pasuocīņa īmyužynuošonu biļdēs. Ceram iz tuoluoku sadarbeibu.
Gunta Nagle


text:
Latgalīši ir izslavāti na viņ ar sovu sirsneibu, lobsirdeibu i vīsmīleibu, nu ari ar cīši lobu humora izjiutu. Tū apsazynojūt LgSC ar bīdreibys “LR” atbolstu ituo gods rudinī planavoj izdūt latgalīšu humora apkūpuojumu gruomotā “Kas bez bikšu — tys bez bādu!”. Kuldys formata gruomotā tiks apkūpuota latgalīšu myusu dīnu mutvuordu folklora – izteicīni, jūki, anekdoti, […]
12. martā nu 10.30 da 17.00 Latvejis Nacionalajā bibliotekā izstuodis “Nevar nerakstīt” ītvorūs nūtiks Latgolys dīna. Jau 10.30 pasuokums tiks atkluots kūpā ar Rogovkys ļaudim. Tam sekuos daņči i dzīsmis ar folklorys kūpu “Upīte”, kai ari Latgolā taiseita kina, darbneicys ar Ludzys omotnīku centra meistarim, virtualuos spēlis par Latgolys kulturys montuojumu, kai ari tradicionalī iedīni […]
Nu jau septeitū reizi aizvadeitys naformaluos apvuiceibys „Atzolys”, kas nūtyka nu ituo goda 10. juļa leidz 13. juļam, itū reizi – Bieržgalī. „Atzolys”ir izgleitojūša nūmetne, kū reikoj studenti nu bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” deļ Latgolys jaunīšim, kam ir gribeišona īsapazeit tyvuok ar latgalīšu volūdu, raksteibu, kulturu i viesturi. Pyrmuos „Atzolys” nūtyka 2004. godā, i tai […]
Bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) Daugovpiļs nūdaļa sadarbeibā ar Daugovpiļs piļsātys Jaunatnis departamentu 25. aprelī 19.00 aicynoj vysys jaunīšu organizacejis, nūdybynuojumus i naformalis interešu grupys pīsadaleit jaunīšu organizaceju pasuokumā „Visi vienā maisā!”. Pasuokuma mierkis ir jaunīšu organizaceju īsapazeišona, sadarbeibys radeišona, turpmuokai kūpeigu pasuokumu i projektu realizacejai Daugovpilī. Sasatikšonys laikā ir planavuotys organizaceju prezentacejis, naformalis spielis, […]
Ir apkūpuotys konkursa īsyuteituos atbiļdis i varom paziņuot uzvarātuojus! Taitod pareizuos atbiļdis beja: 1. Kai sauc “Dabasu Durovu” pirmū muzykys albumu? – “Ļepetnīks” 2. Atmini, nu kurys dzīsmis ir itys fragments! – Oktobris 3. Kai sauc vīnu nu jaunuo albuma dzīsmem? – B. “Vacais mašinists” 4. Kaida saisteiba grupai ir ar dzejnīku Ojāru Vācieti? – […]
11. oktobrī latgalīšu rokgrupa „Dabasu Durovys” Daugovpilī prezentēs sovu ūtrū muzykys albumu „Styklu vītā skaņa”. LgSC prīcojās kūpā ar grupu i par grupu, kai nikai Arnis Slobožaņins ir ari LgSC bīdrs! Sadarbeibā ar grupu izsludynom konkursu, kurā Tev ir īspieja tikt pi vīna nu 3 jaunojim CD! 1. Kai sauc “Dabasu Durovu” pirmū […]
Studeju goda suokums, vysi aiznjemti, vysim nazkas doroms, vysi stresā, bet mes Daugovpilī pīdzeivuojom latgaliskys izklaidis 2 dīnu garumā. Laiks puorskrēja tik dreiži, bet sūpluok byušona ar īsaisteitajim ļaudim lykuos cīšyn ilga i sirdi syldūša. 1. dīnai LgSC reikotuos Studentu nedelis ītvorūs beja na tikai izklaidejūšs, bet arī izzynūšs raksturs. Ejūt pa Daugovpiļs latgalīšu pādim, […]
LgSC sveic studentus ar jaunuo vuiceibu goda suokumu i aicynoj studentus i tūs, kas sirdī jiutās jauni, iz latgaliskim pasuokumim Reigā i Daugpilī nu 11. leidz 13. septembrim. Reigā 12. septembrī Foto orientiešonuos jeb “Pyparmātru čaja kauss 2012”. Vokora gaitā orientiešonuos i latgalisku vītu mekliejumi Reigā. Nuoc vīns ci kūpā ar komandu 3-4 cylvāku sastuovā. Vālams […]
Latgalīšu entuziasti nu 26. leidz 29. juļam Škilbanu pogosta Balkanūs tykuos seminarā „Roksti!”, lai apgiutu latgalīšu rokstu volūdys pamatus, izzynuotu vaira par žurnalistiku i pavadeitu laiku latgaliskā gaisūtnē. Vosorys školu reikuoja bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Latgalīšu Kulturys Gazeta (LaKuGa) ar LR Kulturys ministrejis i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programmys atbolstu. Vosorys školys golvonais […]
25. augustā Raiņa muzejā „Juosmuiža” (Preiļu nūvoda Aizkalnē) nu 17:00 nūtiks literari muzykalais pasuocīņs „Latgalīts latgalīšam draugs” (LaLaDra). Šūreiz pasuokuma vadmotivs ir Raiņa jauneibys dīnu moto: „Carpe diem!” (latgaliski – „Giuņ šaļtenis”). Pasuocīņa reikuotuoji bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Raiņa muzejs „Juosmuiža” aicynoj giut vosorys šaļts i pasavērt iz Raini kai Latgolā dzeivuojušu jaunīti, i […]
Reitu, 26. julī Vileks nūvoda Škilbanu pogosta Balkanūs suoksīs latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis seminars „Roksti!”, kurā da 29. juļam pīsadaleis 15 interesenti nu dažaidu Latvejis vītu, ar mierki izlobuot latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys, izzynuot Latgolys kulturviesturi i papyldynuot prasmis rokstu par regiona kulturys dzeivi sagataveišonā regionalajim i vaļsts medejim. Seminarā „Roksti!” pīsadaleis biblioteku, pošvaļdeibu, […]
Vasals, Latgolys jaunīt! Cīši īspiejams, ka mes ar Tevi jau asam sasatykuši bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” projekta „Vuiceisimēs latgalalīšu rokstu volūdu” laikā. Ka atguodoj, tī mes vuicevomēs latgalīšu rokstu volūdys paeizraksteibys nūsacejumus, atkuortovom jau aizmierstūs latgalīšu vuordus, runovom par latgalīšu rokstu volūdys nuokūtni, kai i par cytim ar Latgolu saisteitim vaicojumim. Projekta laikā ar Kulturys […]
9. junī jau sastū godu piec kuortys sevi pīsacē nakomercials, nagudrys i nanormali glauns pasuocīņs sovejim, sovejūs sovejim, latgalīšu literaturys autorim i skaiteituojim —Teivanānu pavasars. Šuo gods Tievanānu pavasara miseja beja savest kūpā jaunūs latgaliski rokstūšūs autorus jau ar atzeitajim Latgolys literaturys autorim, kab naformalā atmosferā varātu pasprīst par dzejis, prozis kvalitati, īspiejom raksteit i izdūt […]
Pošā vosorys vydā – nu 26. da 29. juļam iz latgalisku nedeļgolu aicynoj latgalīšu rokstu volūdys vosorys škola „ROKSTI!” Latgalīšu rokstu volūdys vosorys školā aicynuoti pīsadaleit Latgolys kulturys īstuožu, biblioteku, školu, nūvodu darbinīki, školuotuoji, žurnalisti, studenti i cyti interesenti – potencialī latgalisku rokstu par regiona kulturys dzeivi raksteituoji portalam Latgalīšu Kulturys gazeta www.lakuga.lv, regionalajim medejim […]
Jau sastū godu piec kuortys sevi pīsoka nakomercials, nagudrys i nanormali glauns pasuocīņs sovejim, sovejūs sovejim, latgalīšu literaturys autorim i skaiteituojim —Teivanānu pavasars. Pasasokūt spūkainam čulanam, kas atsarūn Tievanānu sātā, pasuokums dabovs ari naoficialu nūsaukumu — Tievanānu čulans. Pasuokuma ideja kotru godu ir tei poša: puļcēt vīnā vītā latgalīšu literaturys autorus i skaiteituojus, kab napīspīstā […]
Vīns nu vosorys viestnešim ir ūdi, arī itūgod bez jim naiztikt, bet kaids tautys ticiejums viestej, ka ūdim nu spūku stuostu ausīs suoc skanēt tik brīsmeiga muzyka, ka jī nu baiļu skrīn pasasliept tyvuokajūs kryumūs. LgSC Reigys birojs itūgod nūlieme itū ticiejumu puorbaudeit iz sovys uodys, partū catūrtdiņ, 31. majā, nu 19:00 esi gaideits iz […]
Trešdin, 16. majā, Raiņa i Aspazejis sātā Reigā nūtika Annys Rancānis dzejūļu kruojuma „Pylni kārmani dabasu / Bezdelīgu pasts” atvieršonys svātki. Dzejūļu kruojumu izdavuse bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”, finansiali atbaļstejuse Latgolys Regionaluos atteisteibys agenturys administreituos Latgolys kulturys programa ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansiejumu. Fotokarteņuos nalels īskots pasuokumā Foto: LaKuGa Leidzeigī roksti:Annys Rancānis dzejis kruojuma atvieršonys […]
Catūrtdiņ, 19. aprelī, nu 19:00 byusi gaideits sasatikt folkklubā “Ala Pagrabs” (Vacreigā, Smiļšu īlā 16), lai kūpeigi ar LgSC aktivistim i draugim pi ola gluozis ci čaja kruškys uzdzīduotu kaidu dzīsmi, pamynātu meiklis i pavadeitu vokoru lobā kompanejā. Jem leidza draugus i teikomēs tī! 🙂 Leidzeigī roksti:
Ar cereibu, ka pavasars vystik atīs, Rēzeknis LgSC birojs 3.apreļa vokorā reikuoja vysim tik labi zynomū literari muzykalū pasuokumu „LaLaDra” jeb „LAtgalīts LAtgalīšam DRAugs”. Pasuocīņs nūtyka Rēzeknis studentim draudzeigajā „Klondaikā”, tys puļcēja pīcus jaunus muokslinīkus i četrys reizis vaira skateituoju. Itymā reizē temys beja saisteitys ar pavasara pīsaukšonu. Īdrūsynuot jaunūs talantus i aizsuokt pasuocīņi Rēzeknē […]
21. martā „Latgolys Studentu centrs” aicynoj jaunīšus iz īsapazeišonys vokoru LU golvonajā ākā (Raiņa bulvarī 19) 1. auditorejā, suokums 18:30, bet drūši var pīsavīnuot arī vāluok. Vokora gaitā paradzāts latgalīšu domino, aliass, cyrks, meiklis i cytys latgaliskys izklaidis. Kai arī pastuosteisim, kas ir LgSC i kū mes dorom, gribim, lai pīsavīnoj myusim! Bīdreiba “Latgolys Studentu […]
26.febralī Rēzeknis kulturys nomā tyka pasnīgta Latgalīšu kulturys Goda bolva „Boņuks 2011”. Trejuos nominacejuos beja izvierzeits ari „Latgolys Studentu centrs”. Īgivom bolvu nominacejā Lobuokais izdavums/gruomota par gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”. Prīcojamēs, ka par lobuokū latgalīšu kulturys masu medeju aizvadeitajā godā tyka atzeita Latgalīšu Kulturys Gazeta (www.lakuga.lv). Ite arī nalels īskots fotokarteņu […]
Beidzūt var bolsuot na tik par latgalīšu muzyku, dzīsmem i TV šovu daleibnīkim, a ari par latgalīšu gruomotu. Portals „Delfi” sadarbeibā ar Gruomotizdevieju asociaceju aicinoj pīsadaleit gruomotu muokslys konkursa „Zelta ābele 2011” bolsuojumā i nūsaceit vysskaistuokū gruomotu, kura konkursa nūslāgumā sajims publikys simpateju bolvu. Par itū bolvu sasaceņš „Latgolys Studentu centra” izdūtuo gruomota „Es soku.Tu […]
Nu 1. leidz 4. martam vīnlaiceigi ar izstuodi „Škola 2012” Reigā, Kīpsolys izstuožu zalā, byus ari „Latvejis Gruomotu izstuode 2012”. Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj Tevi atīt iz latgalīšu stendu i nūpierkt jaunys gruomotys. Byus pateikamys cenys i plaša izvēle. Stendā jaunuokuo latgalīšu dzeja i proza, gruomotys par Latgolys kulturu i viesturi. Byus īspieja nupierkt […]
Gribi zynuot, kai australīši sadzeivoj ar kengurim i aborigenim i kū Australejā dareja latgalīši? Atej gostūs trešdiņ 18 stuņdēs iz LgSC Tonis biroju Antonejis īlā 8-3/6. Itūreiz Jurs Viļums i Jurs Vucāns stuosteis par grupys „Dabasu durovys” pīdzeivuojumim Australejā. . Leidzeigī roksti:Svinēsim Latvejis dzimšonys dīnu!Latvejā krīze izabeigs 27. majāOriginalais “Ontans i Anne” ReigāLatgaliskais Raiņs ReigāNu Latgolys […]
18. decembrī gostūs aicynoj jau tradicionalais Adventa laika La-La-Dra (Latgalīts latgalīšam draugs) pasuocīņs Raiņa sātā Berkenelē (Birkineli, Daugpiļs nūvods) ar muzykalim i literarim prīšknasumim, zeiļu kopeju i peirāgim. Leidzeigī roksti:“Taiseits Latgolā” koncerts ReigāLatvejis Avīzis roksts par latgalīšu literaturuUobeļduorzs 2011Muzykys Skrytuļs“Agruo pavasara” obrozi


text:
Decembra pyrmajuos dīnuos nu tipografejis sovu ceļu iz dažaidim gruomotu plauktim i skaiteituoju sirdim īsuocs dzejneicys Ingridys Tāraudys trešais piec skaita dzejūļu kruojums „Boltais šokolads”.
Kruojumā apkūpuoti vairuoku godu garumā raksteiti i 2009. godā apkūpuoti dzejūli latgaliski i latvyski, kurūs maiga i lieneiga sīviškeiba mejās ar raganisku sīvīteibu, napacīteibu i olkonumu.
Latgalīšu dzejneica Ingrida Tārauda (1971) regulari publicejās periodikā i škārsteiklā, literarūs almanahūs i kūpkruojumūs. Dzejneica izdavuse div dzejūļu kruojumus „Vīgla byušonys ironeja” (2000) i „Izdadzynuota sirds” (2001). Juos vuords labi zynoms latgalīšu modernuos literaturys i myusu dīnu latvīšu dzejis kontekstā. Valentins Lukaševičs par juos dzeju ir sacejs: „Jei sovā lirikā sintezej latgalīšu literarū tradiceju ar modernom, myusu dīnu pasauļa uztverei atbylstūšom izteiksmis formom.”
Dzejūļu kruojumu izdavuse bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” ar Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programys atbolstu, kurū administrej Latgolys regiona atteisteibys agentura. Kruojuma redaktore i korektore – Ilze Sperga, vuoka muokslineica Iveta Zāģere. Itys kruojums sovā ziņā ir bīdreibys i eipaši redaktoris izaicynuojums i myusu dīnu modernūs teiklu pasauļa pīruodejums. Nasaverūt iz tū, ka poša dzejneica laiceni niu kai dzeivoj Īrejā i tai ni reizis izdūšonys komandai nasaguoja sasatikt dzeivē, varbyut drupeit napruoteigais dorbs ir padareits i Ingrida ruodīs tik tyva i pazeistama.
Ingridys Tāraudys dzejūļu kruojums saīt kai vīns nu ituo goda „Latgolys Studentu centra” latgalīšu dzejneicu-sīvīšu trilogejis – aprelī izdūts Annys Rancānis kruojums „Pylni kārmani dabasu/Bezdelīgu pasts” i pādejī lobuojumi teik padareiti Emīlejis Kalvānis kruojumam „Atvosora”.
Dzejūļus nu jaunuos gruomotys skaiti lakuga.lv


text:
19. majā, sastdīņ, vysā Latvejā i pasaulī nūtiks Muzeju nakts, Latvejis symtgadis reizē Muzeju nakts tema ir “Šyupeļs”. Kotrs muzejs pīduovuos sovu redziejumu par itū temu. Vairuoki Latgolys muzeji sovus apmaklātuojus puorsteigs ar latgaliskom nūtikšonom.
Bolvu nūvoda muzejs aicynoj iz radūšu dorbuošonūs „Latgale – Latvijā” – „Ziemeļlatgales krāsu raksti” kūpā ar bīdreibu “Radošās idejas”. Daugovpiļs cītūksnī atkluos fotoizstuodi „Latgales simtgades ainavu ceļi jauniešu acīm”. Naujenis Nūvodpietnīceibys muzejā byus apsaverama muokslys ekspoziceja „Latgales parīziete Valentīna Zeile” i etnografiska ekspoziceja „Skovorda, ližeika, kačerāgs i citi štrumenti”.
Iz latgaliskom nūtikšonom aicynoj Skryndu saimis muzejs Vabalī, dūdūt tom kūpieju nūsaukumu “Šyupoj mōte dēliniu- Mēmess lūgā spīž-… (Purins, Drywa 1912.)”. Dzejnīki Egita Terēze Jonāne i Valentins Lukasevičs aicynuos īsaklauseit Ontona Skryndys sastateituos pyrmuos latgalīšu dzejis antologejis “Kūkle” (1914) skaņuos.
Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē varēs nūsavērt etnografiskuo ansambļa “Rikava” uzvaduma fragmentu „Krystobys”, uzspēlēt izgleitojūšu datorspeli “Īsapazeisim”. Vokora nūslāgumā byus vareiba baudeit lelu popularitati īmontojušuos hip hopa apvīneibys “Latgalīšu reps” koncertu.
Vysu Latgolys nūtikšonu programu var atrast muzeju-nakts.lv
Publicitatis karteite.


text:
Da 13. apreļa Bolvu Nūvoda muzejā apsaverama fotoizstuode “Latvijas dabas spēks un skaistums”, kurymā radzama Zīmeļlatgolys doba i tuos vierteibys, informej Bolvu nūvoda Turisma centra puorstuovi.
Paguojušuo goda beiguos Bolvu nūvoda pošvaļdeiba projekta “Loba doba Zīmeļlatgolā jeb atklāj dabas pētnieku sevī!” ītvorūs reikuoja fotoakceju, ar mierki paruodeit Zīmeļlatgolys – Bolvu, Viļakys, Ruguoju, Baļtinovys i Kuorsovys nūvodu dobu i tuos vierteibys, ītverūt četrys dobys stihejis – Guņs, Zeme, Gaiss i Iudiņs. Fotoakcejā tyka aicynuoti pīsadaleit i foto amateri, i profesionali. Atsauceiba nu vītejūs dzeivuotuoju i regiona gostu beja lela i kūpā 94 kartenis īsnīdze 21 autors.
Fotoizstuodei “Latvijas dabas spēks un skaistums” tyka atlaseitys 30 kartenis. Izstuodē apsaverami Aivijis Gritānis, Aigara Mača, Antrys Lipskys, Astrīdys Puško, Daigys Morozys, Daiņa Poikāna, Elīnys Kergis, Elitys Mozulis, Ilutys Keišys, Juoņa Rakstiņa, Juoņa Slišāna, Santys Paeglis, Ritys Keišys, Vilhelma Laganovska i Zinaidys Loginys dorbi, kurymūs attāluota Zīmeļlatgola vysūs četrūs godalaikūs, paruodūt i pavasara polu spāku i vosorys zvaigžņuotūs nakšu burveibu, i rudiņa kūšuos kruosys, i zīmys boltumu.
Izstuodis apmaklātuojim byus daīmams ari projekta ītvorūs radeitais “Ziemeļlatgales dabas tūrisma ceļvedis”, kurū rūtoj ari vairuokys akcejā īsyuteituos kartenis.
Izstuode da 2017. goda rudiņa byus apsaverama ari Kuorsovys nūvodā (18. apreļs – 19. majs), Ruguoju nūvodā (22. majs – 19. juņs), Viļakys i Baļtinovys nūvodā.
Projekts “Loba doba Zīmeļlatgolā jeb atklāj dabas pētnieku sevī!” veļteits Latvejis symtgadei i teik eistynuots ar Latvejis vidis aizsardzeibys fonda i Vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministrejis finansialu atbolstu.


text:
Roksta autore: muokslys viesturneica Inese Sirica
Gleznuotī aba oteitī dzeivinīki i putyni Latvejis tautys muokslā atrūnami iz pyura mebeļu i rešuok iz cytu kūka prīkšmatu, kai gultys i šiupeli. Eiropys tautys muokslā mebeļu apgleznuošonys mūde aizasuoce 17. godu symta beiguos. Latvejā zemnīku mebelis suoce apgleznuot 18. godu symta beiguos (Kūrzemē i Zemgalē), i tradiceja izabeidze viņ 20. godu symta suokumā. Gleznuojuma mierkis beja padareit kūka prīkšmatu kruošņuoku i senejuokūs pīmārūs ari ītvert kaidu simbolisku viestejumu, kas myusu dīnu cylvākam na vysod ir skaidri nūlosoms. Iz vysa vaira gleznuoti stilizāti i izdūmuoti plaukstūši zīdi vāzēs, goda skaitli, putyni, dzeivinīki, cytreiz ari cylvāki. Latgola i Augšzeme 19. godu symta beiguos izacēle ar spīdūga gleznuojuma tehnikā dekoreitom pyura skreinem.
Kaidus dzeivinīkus gleznuoja?
Gleznuotī dzeivinīki Latvejis i Eiropys tautys muokslā īguojuši nu vītejuos varys gierbūņu. Latvejā taidi motivi kai divgolvu ierglis, lauva, greifs i brīds vītejā tautys muokslā atveiduoti tikai gleznuojumūs vysmoz kūpš 18. godu symta beigom. Dekorativuo gleznuojuma kūpejā izkuortuojumā iz mebeļu prīkšejūs plakņu vyscīškuok īvāruota heraldiska kompoziceja, kod objekti attāluoti spīgeļsimetrejā.
Lauvys i brīža puors vysdreižuok īguojs nu Kūrzemis i Zemgalis hercogistē lītuotuo Ketleru dzymtys gierbūņa. Gleznuojums konstateits iz pyura mebeļu bejušajā hercogistis teritorejā: Jelgovys, Kursīšu, Irlovys apleicīnē. Atseviški izškirams brīža i ari lauvys motivs. Gleznuotī brīži seviški rakstureigi Kūrzemis jiurys pīkrastis teritorejā. Ka brīža motivs nav sastūpams Latgolā, tod lauva oteits vysūs Latvejis nūvodūs. Motiva formalī rysynuojumi ir daudzveideigi, kotrs gleznuotuojs dzeivinīku interpretiejs pa sovam.
Pyura skreinis gleznuojums – brīds. 1893. gods. Alsunga. Privateipašums.
Divgolvu ierglis. Vairuokūs desmitūs 18. i 19. godu symta Dīnvydkūrzemis pyura mebeļu atslāgys cauruma apkoluma vairūdzeņūs radzams divgolvu ierglis, kura īīšona skaidrojama ar Krīvejis imperejis gierbūņa atveidu. Dekorativajā gleznuojumā divu golvu ierglis radzams treis pīmārūs Vydzemē (Vitrupis, Skultis pogostūs) i Kūrzemē (Pitragcīmā).
Greifs gleznuots tikai iz trejim škapim Talsu i Dundagys apleicīnē. Talsu nūvoda muzeja kolekcejā 1834. godā oteitajam škapam iz durovu piļdeņa attāluots greifs ceinis pozicejā īpretim lauvai, bet Dundogys apkaimē Gibuļu cīmā 1832. godā oteitais greifs ir kai vāzis i zīdu otiejuma sastuovdaļa.
Pūkis īpretim Austrumnīciskajai pilei voi bazneicai konstateits tikai iz vīnys mebelis – Piļtenis apleicīnē iz 1786. godā darynuotuos pyura skreinis. Latvīšu folklorā ir daudz stuostu par pūki, kurs sanas gryudus pyunēs, apcierkņūs, sātivēs (Edvarts Virza “Straumēnūs” pīmiņ naradzamū goru – puorticeibys pūki –, kuram saiminīks beja atstuojs labeibys kiuli aiz līkškeru, lai pūkim ir ar kū mīluotīs. Bet Juoņs Jaunsudrabeņš “Boltajā gruomotā” aproksta breinumainu tālu – pūki –, par kuru tykušys stuosteitys puosokys “(..) Tī jaucās patīseibys ar vysnaīspiejamuokuom īdūmom. Tī beja karali i priņcesis, pūki, būri, rogonys i valni. Nūtikšonu vīta šaļtim dabasi, šaļtim eļne, šaļtim zalta i dimanta piļs.” Īspiejams, iz pyura skreinis vizualizeits latvīšu mutvuordu kulturā zynomais par teiksmainū pūki.
Zyrgs i ar tū saistomuos saimnīcyskuos darbeibys daudz paruodeitys latvīšu tautys dzīsmēs, vystik dekorativajūs gleznuojumūs zyrgs attāluots reši, koč i konstateits vysūs nūvodūs. Attāluots zyrgu puors, zyrgs puorī ar gaili voi ari kai savrups motivs kompozicejā, pīmāram, iz Kaunatys pogostā apgleznuotuos pyura skreinis.
Skreinis gleznuojums – zyrgs. 19. g.s. beigys. Kaunatys pogosts, Leini, Maculeviča sāta. Atsarūn Latvejis Etnografiskajā breivdobys muzejā.
Bejušajā Kūrzemis i Zemgalis teritorejā sastūpams ari zyrga i veirīša motivs. Zemnīkam leidzeigs veirīts zyrga mugurā gleznuots iz škapa durovu. Cytu reizi radzama nūsaceita medeibu aina – veirīts militara rakstura ītārpā i zyrga mugorā īpretim kaidam zvāram. Pīmāram, Gederta Eliasa Jelgovys Viesturis i muokslys muzeja kolekcejā atrūnama 1827. godā apgleznuota pyura skreine i iz tuos prīkšejuos plaknis atveiduota vāze ar zīdim, bet obejuos pusēs tai veirīts zyrga mugurā i rācūšs lauva.
Suņs, kurs dzan pādys začam. Sižetiskuos ainys Latvejis tautys muokslā ir reši sastūpamys. Vystik ir izadevs identificēt taidu motivu kai suņs, kurs dzan pādys začam. Identiski rysynuots motivs konstateits Dīnvydrītumkūrzemē (Ceirovys, Ruovys i Apriķu apleicīnē) iz pīcu 18./19. g.s. mejis pyura mebeļu.
Medeibu ainys attāluojums latvīšu tautys dzīsmēs nareši nūruoda iz leigovys mekliejumim, īspiejams, iz pyura mebeļu itymā apvydā apdzīduotuo tematika tykusi vizualizeita taišni taidā veidā.
Luoča dancynuošona. Pagaidom zynoms tikai vīns pīmārs par luoča dancynuošonys ainu. 1826. godā oteitajā pyura skreinē nu Reigys apkuortnis, kas atrūnama bruoļu Andrusu etnografiskūs prīkšmatu kruotuvē Vidridžūs. Plaknis kompziceju veidoj centralais divu vāžu, zīdu, putynu i goda skaitļu motivs, bet kreisajā pusē radzams stabulātuojs, kurs dancynoj luoci. Lobajā pusē attāluota sīvīte i veirīts, sasadavuši rūkuos, nu kuru izaug spūžs zīds. Veirīts tārpts militara rakstura drēbēs, bet sīvīte garā suknē i juos motus rūtoj lente. Profilā atveiduotais muzykants, stabulis pyutiejs, ītārpts saleidzynojūši vīnkuoršuokā tārpā. Muzykantam īpretī doncoj bryuns luocs. Dzeivinīks stuov iz pakalis kuoju, a prīškejuos depis cylojās daņcī. Luoča dancynuošonys aina apspālāta Latvejis tautys kulturā maskuošonuos tradicejuos.
Gleznuoti putyni
Eiropys tautys muokslā putyna motivs kai ornamenta sastuovdaļa ir cīši īcīneits. Latvejā 18. i 19. gdu symta pyura mebelēs dekorativi gleznuoti putyni sastūpami daudz, tī atveiduoti sūpluok vāzis i zīdu ornamentim aba izklīdāti iz mebeļu prīkšejuos plaknis.
Vysūs Latvejis nūvodūs mebeļu rūtuošonā kūpeiga pazeime ir heraldiskajā kompizicejā atveiduots putynu puors. Dekorativajūs gleznuojumūs putynu sugys, leidzeigi kai cytvīt Eiropā, ir gryuši identificejamys, vīņ nūsokoms gaiļs, vysta i starks.
Gaiļs. Vysaidu tautu ticiejumūs gaiļam ir simboliska sasaiste ar augleibu i lobu ražu. Dekorativajā gleznuojumā gaiļs kai centralais motivs radzams ari iz divu Vydzemis 19 g.s. pyura skreiņu i škapa. Izteikti stilizeiti gaiļu motivi rakstureigi ari iz pyura skreiņu apakolumūs, pīmāram, Vīpis i Atašīnis pogostūs. Iz vairuoku pyura mebeļu apkolumūs vysūs Latvejis nūvodūs gleznuots ari malns gaiļs. Latgolā tys sastūpams iz 19. g.s. beiguos kruosuota škapa nu Ondrupinis pogosta.
Škapa gleznuojums – malns gaiļs. 19. g.s. beigys. Ondrupinis pogosts, Ļoļu cīms. Izmiereja pīminekļa vaļdis dalinīks E. Klimovs 1925. godā. Atrūnams Latvejis Nacionalajā viesturis muzejā.
Gaiļa i vystys puors daudz attāluoti iz pyura mebeļu Latvejā jau kūpš 18. g.s. beigu, Latgolā kūpš 19. g.s. beigu. Latvīšu folklorā kuozu apdzīduošonus dzīsmēs gaiļs i vysta apzeimoj jaunū veiru i sīvu. Jau 1618. goda jezuitu ziņuojumūs par Ludzys, Rēzeknis i Daugavpiļs apriņčim nūruodeita gaiļa i vystys pīdereiba sīvyškajam i veiryškajam. Jezuiti rakstejuši, ka vītejī veirīši pi svātajim ūzulim zīduojuši gaili, bet sīvītis – vystys.
Gaiļa i vystys puora motivs oteits heraldiskajā kuortuojumā iz prīkšejuos plaknis zīdu nūslāgumā voi ari obpus vāzei. Puorsvorā prīkšejū plakni rūtoj tikai vīns gaiļa i vystys puors, bet dažūs gadīņūs iz pyura skreiņu i škapu nu Latgolys (Rēzeknis apriņča Rozentovys, Kaunatys i Stiernīnis pogostūs ir radzami vairuoku putynu puoru atveidi.
Skreine – divi gaiļa i vystys puori. 1884. gods. Stiernīnis pogosts. Izmiereja pīminekļu vaļdis lūceklis M Pluka 20. g.s. 20. godūs. Atrūnams Latvejis Nacionalajā viesturis muzejā.
Skreinis gleznuojums – gaiļa i vystys puors. 19. g.s. beigys. Kaunatys pogosts, Leini, Maculeviča sāta. Atrūnams Latvejis Etnografiskajā breivdobys muzejā.
Starks, starku puora motivs. Zīmeļu zemu mutvuordu kulturā starku regularuo atsagrīzšona pavasarūs sasasauc ar zemis atdzimšonu augleibai i starka kai “bārnu nesieja” lūmu. Starki gleznuoti iz pyura mebeļu, partū ka nūdrūsynuojuši jaunajai sīvītei laimi, svieteibu i augleibu lauleibys dzeivē. Eipaši īcīneiti starku gleznuojumi bejuši Zemgalē. Rundālis pogostā pyura mebelis varēja byut apgleznuotys ar vysmoz desmit putynu atveidim, nu kurim četri bejuši starki. Latgolā starki attāluoti iz pyura škapu Kaunatys, Rozenmuižys i Rozentovys pogostūs. Vysūs pogostūs atveiduots starku puors floralūs motivu nūslāgumā. Rozenmuižys pogostā starks attāluots storp gaili i vystu. Latgolā starku puors gleznuots iz šiupeleiša kuojgola.
Skreine 20. gs. suokums. Atrūnama Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā, Leivuonūs.
Bolūža motivs. Tai kai bolūds teik skaiteits par monogamu putynu, kūpš 18. g.s. bolūžu puori atveiduoja iz mebeļu i cytu lītiškuos muokslys objektu, kuri tyka pasnāgti kai lauleibu duovona. Ari latvīšu tautys dzīsmēs bolūžu izteikti monogamuo dzeive cīški ir simbols uzticeibai mīlesteibā. Divu bolūžu voi dūju puors attāluots iz sešu Zemgalis pyura skreiņu. Pyura skreinis oteitys nu 19. g.s. leidz 20. g.s. 90. godim.


text:
Latgolys Studentu centra” eistynuotais projekts „Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” 2014. godā dorbu turpynuos ar Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu. Konkursa kuorteibā LgSC īsnīgtais projekts beja tuo 21 projekta vydā, kas sajēme atbolstu storpdisciplinarūs projektu konkursā. Portala uzturiešonai tyka pīškierti 1000 lati, i projekts tiks eistynuots nu 2014. goda 1. janvara leidz 2014 goda 1. juņam.
„Latgalīšu Kulturys Gazeta” jūprūjom ir pasaulī vīneigais latgaliski rokstūšais portals i ir palics par sova veida latgalīšu puļciešonuos vītu internetā, kur vysod var satikt kaidu pazeistamu, atrast kū sev nūdereigu i saistūšu.
portala lakuga.lv
vadeituoja Vineta Vilcāne
vineta@lgsc.lv