text:
“Kolnasāta” 18. majā – Latgolys tomati i GORS
Vosoryssvātku nedeļā iz “Kolnasātu” cīmā atguojs Latgolys tomatu audzātuojs Edgars Romanovskis. Jis ir SIA „Latgales dārzeņu loģistika“ leidzīpašnīks, vaļdis lūceklis i atbiļd par „Mežvidu“ tomatim.
E. Romanovskis intervejā skaidroj, kai roduos ideja itaidai uzjiemiejdarbeibai Latgolā, cik tys ir rentabli i deļkuo taišni tomati. Jis stuosta ari par alternativuos energejis īgivi nu vītejūs atjaunojamūs energoresursu.
Informativs sižets par “Mežvidu” tomatim
Reportažā Guna Zvīdre stuosta par Latgolys viestnīceibys GORS ci Austrumlatvejis koncertzālis atkluošonys prīkšdorbim Rēzeknē.
Tyvojūtīs vosorys zīdiešonai, koncertzāle gatavejās ražeigam dorba cielīņam, lai jau Vosorysvātkūs pīduovuotu plašu atkluošonys pasuocīņu kluostu – kai profesionaluos muokslys i popularuos muzykys koncertus, tai kinu demonstriešonu i muokslys dorbu izstuodis.
Par vuordineicu itūnedeļ atbiļdeigs Valentins Lukaševičs. Jis stuosta, kas ir “mugorņa” i deļkam jū sauc taišni tai.
Zinis eisumā
17. Baltejis vaļstu studentu dzīšmu i deju svātki „Gaudeamus” 2014. godā nūtiks Daugovpilī.
Daugovpiļs tyka atzeita par atbylstūšuokū vītu vairuoku īmesļu deļ: piļsātai ir pīredze i tradicejis lelu vaļsts i storptautyska mārūga svātku reikuošonā, te struodoj pīredziejuši i iniciativys bogoti režisori, koru, orkestru viersdirigenti i tautys deju kolektivu viersvadeituoji, piļsātā ir plaša infrastruktura i ārts sabīdriskuo transporta teiklys, kai ari tei ir vīneiguo piļsāta uorpus Reigys, kam ir lela breivdobys estrade – Stropu estrade, kur var sasapuļcēt vysi svātku daleibnīki i gosti.
Nūslādzūšais arguments – Daugovpiļs svātku daleibnīkim i gostim pīduovoj plašys īspiejis apsavērt kulturviesturiskus objektus i īpašus turisma maršrutus, kas ļaus Latvejis, Lītovys i Igaunejis studentim īsapazeit ar Latgolu, juos tradicejom, latgalīšu volūdi i daudznacionalū kulturu.
Latgolys regiona turisma informacejis centri taisa turisma informacejis sātyslopu.
Maja suokumā nūtyka informativais Latgolys regiona turisma informacejis centru specialistu i turisma objektu saiminīku braucīņs pa Latvejis austrumu pīrūbežu, lela daļa nu radzātuo apsaverama ari jaunajā sātyslopā.
Ka itūvosor dūmoj atbraukt cīmā iz Latgolu, īej jaunajā sātyslopā pierobeza.lv – varbyut atrassi īdvasmu sovam ceļam iz Latgolu i kaidu skaistu ceļa mierki voi „ūdzeņu” sovai vosorai.
Rēzeknis Augstškolys apguodā izdūta Valdys Čakšys monografeja „Muzykys izgleiteiba Latvejis kulturpolitikā: tautys konservatorejis vaļsts nūvodūs”.
Gruomota stuosta par muzykys izgleiteibys īstuodem dažaidūs Latvejis nūvodūs 20. godu symta 20.-30. godūs, kod piec sovys vaļsts nūdybynuošonys Rītumeiropys i Krīvejis konservatorejuos vuicejušīs pedagogi veiduoja Latvejis muzykys izgleiteibys sistemu.
Rēzeknē Kulturys i atpyutys parkā suokta Videi draudzeigys bārnu aktivuos zonys rekonstrukceja.
Eistynojūt aizrūbežu projektu, parka atrakceju zonā taiseis guojieju celeņus nu bruģa, izliks jaunus sūleņus, kai ari veiks apzaļumuošonu i veiduos dekorativu nūžūguojumu. Paradzāts renovēt ari kasis nomu i rekonstruēt teritorejis apgaismojumu. Darbu planavuots pabeigt leidz juņa beigom.
Vysu vaira pīsacejumu Nūdarbynuoteibys vaļsts agenturys mobilitatis pabolstam sajimti Ludzys i Rēzeknis filialēs. Pusūtra mieneša laikā nu programys suokuma sajāmuse 36 pīsacejumus, leluokuo daļa nu jim atbaļsteiti.
Jau viesteits, ka bezdarbnīki var pīsasaceit mobilitatis pabolstam transporta voi ceļa izdavumu segšonai, lai nūkliutu dorbavītā, kas atsarūn tuoli nu sātys. Atbolsta sajiemiejs pyrmajūs 4 dorba mienešūs varēs sajimt kūpā ni vaira kai 280 latu.
Kulturys nūtykumu afiša
„Jasmuižā” apsaverama ari Ontona Rancāna rodūšūs dorbu izstuode „Zem Latgales drošā spārna”. Ontons Rancāns bejs žurnalists, dzejnīks i muokslinīks. Dzims 1933. godā Rogovkā, myužeibā aizguojs 2009. godā.
Ar koncertu „Te skan!” 19. majā atkluos Latgolys viestnīceibu GORS.
4 stuņdēs vokorā GORS tiks īsvieteits, a 5 stuņdēs īskandynuoti koncertzālis flīgeli „Steinway&Sons”, kai ari byus īspieja apmeklēt Rēzeknis muzykys vydškolys i GORA simfoniskuo orkestra koncertu ar Juoni Stafecki pi dirigenta puļts. Koncerta programā byus Juoņa Ivanova Svineiguo preludeja, Jozefa Haidna Pyrmais koncerts čellam ar orkestri i Franča Šūberta Napabeigtuo simfoneja.
22. majā Reigā, klubā “Četri bolti krakli”, nūtiks grupys “Dabasu Durovys” koncerts.
Leidz 26. majam Latgolys katuoļu bazneicuos nūtiks festivals „Latgales ērģeļu dienas”. Festivals nūteik jau catūrtū godu, juo mierkis ir popularizēt vargaņu spēlis kulturu i latvīšu vargaņu muokslu, kai ari atbaļsteit vargaņu uzturiešonu i apkūpi.
Vargaņu dīnys Latgolā īcarātys kai lobdareibys pasuokums – īeja koncertūs ir par zīduojumim. Ituo goda festivalā savuoktī zīduojumi tiks nūdūti vargaņu restauracejai Višķu bazneicā.
Tyvokais koncerts jau šudiņ – 19.00 stuņdēs Vileks Ruomys katuoļu draudzis bazneicā;
24. majā 18.00 – Pušys Sv. Treisvīneibys Ruomys katuoļu draudzis bazneicā;
25. majā 19.00 – Kuorsovys Jaunovys Marejis – Rūžukrūņa karalīnis Ruomys katuoļu draudzis bazneicā;
26. majā 19.00 – Rēzeknis Jezus Sirds katedralē.
20. majā Latgolys viestnīceibu GORS suocās Latgolys kinu nedeļa. Taids pasuocīņs nūtiks pyrmu reizi i juo laikā demonstrēs profesionalys kinys, dokumentaluos kinys, amatīrkinys, kai ari pošys jaunuokuos kinys par Latgolu i juos cylvākim.
20.majā 5 stuņdēs vokorā Latgolys kinu nedeļu atkluos Juoņs Streičs, piečok demonstrēs juo kinu „Cylvāka bārns”.
21.majā 5 st. vokorā GORĀ gasteis režisore Kristīne Želve i Sūmejis viestnīceibys puorstuovi ar kinu „Fedja”.
22.majs byus veļteits režisoram Hercam Frankam.
23.majā demonstrēs Latgolys kulturmontojumam veļteitys kinys.
24.majā byus īspieja nūsavērt jaunuokuos kinys par Latgolu i pyrmizruodi pīdzeivuos Ilzes Kungys-Melgailis kina „Brāļi Varslavāni”.
Ilūkstē 24. majā piļsātys estrādē nūtiks „Šlāgerparade” i, pīsadolūt atpazeistameibu īgivušom Latgolys grupom, tiks atkluota vosorys sezona.
Vokora gaitā iz skotuvis kuops Tihovsku saime nu Ludzys, duets „Inga un Normunds”, grupa „Ginc un Es”, Irēna Ancāne, Jurs Ostrovskis nu grupys „Patrioti.lg” i grupa „Variants”. Kai eipašī gosti pīsadaleis Piļskaļnis videjuos paaudzis deju kolektivs. Pasuokuma nūslāgumā byus ļusteigs bals kūpā ar grupu „Galaktika”.
25. majā Daugovys senlejis lūkūs, Daugovpiļs nūvoda Naujenis pogostā, nūtiks vysys Latvejis iudiņa turistu saīts „Lelais plūsts 2013”. Saīts nūtiks jau 2. godu, pārņ jimā pīsadaleja 500 cylvāku iz 100 paldleidzekļu.
Iudiņa turistu saīta ideja ir baļsteita aktiva dzeivis veida populariziešonā i dobys izpietē, vīnuotā atpyutā dobā.
26. majā tīpat dobys parkā „Daugovys lūki” nūtiks tautys muokslys festivals „Augšdaugova 2013”.
Programu var apsavērt sātyslopā augsdaugava.lv, bet byus īspieja nūsavērt senejūs omotu demonstriejumus i pošam šaut ar lūku i apmaukt bruņu kraklu, nūsavērt puosoku kinys Slutišķu staraveru sādžā, pīsadaleit rodūšajuos darbneicuos, sporta i iudiņa turisma aktivitatēs.
Ir Vosorysvātki! Laiks svieteit na tikai dobys, bet ari cylvāka goreigū atdzimšonu.
Katuoli Vosorysvātkūs pīmiņ Svātuo Gora nūsalaisšonu puor Jezus Kristus muoceklim, kas, kai Beibelē raksteits, beja sasapuļciejuši 50. dīnā piec Jezus nuovis.
Nu tautys ticiejumu:
Jo pārkiuņs ryuc piec Vosorysvātkim – byus augleiga vosora.
Vosorysvātku meijis juolīk klietī zam sīna – tod sīns napelej.
Tys, kurs Vosorsvātku meijis valk pa zemi, doboj kaški.
Lai skaista Vosoryssvātku nedeļa i lai smuordeigī bārzu zori īleigoj skaistu i saulainu vosoru!
Raidejuma komanda: Aigars Runčis, Daira Kokoreviča i Ilze Sperga.
Ka raidejums nasuoc skanēt automatiski, tod klausīs ITE.


c: text/html

text:
2000. goda 13. febralī nūtyka televizejis diskuseja “Latgalīšu volūda: situaceja i atteisteiba”.
2000. goda 1. aprelī Rēzeknē teik organiziets seminars školuotuojim “Latvīšu volūdys kvalitativuokys vuiceišonys īspiejis Latgolys nūvoda školuos”. Izveiduota dorba grupa ar mierki dybynuot Latgolys Školuotuoju asociaceju.
2000. g. 20. majā nūdybynuota Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja. Īvālāta asociacejis vaļde:
Imants Slišāns – Baļtinovys vydsškola,
Marija Mickane – Rēzeknis piļsātys Izgleiteibys nūdalis vadeituoja,
Veronika Dundure – Nautrānu v-škola,
Lidija Polukejeva – Makašānu omotu vydsškola,
Anna Lavrentjeva – Rēzeknes 1. vydsškola,
Par vaļdis prīkšsādātuoju īvālāta Nautrānu vydsšškolys latvīšu volūdys školuotuoja Veronika Dundure, par vītnīku - Baļtinovys v-školys geografejis školuotuojs Imants Slišāns.
2001. goda 17. janvarī Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKŠA) registrieta LR uzjāmumu registrā kai sabīdriska organizaceja.
LVLKŠA ir organiziejuse školuotuoju kursu nūmetni “Vosoruošona” (2000 -2006). Kursi atjaunuoti nu 2012.goda leidz 2018.godam.
20 godus teik organiziets skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i latgalīšu rokstu volūdys olimpiade vydsškolānim i studentim. Nu 2013.g. olimpiade īgivuse vaļsts atkluotuos olimpiadis statusu.
2001. godā avīzē “Izglītība un Kultūra” tyka publicāta LVLKŠA puslopa “Gaita”.
2002. godā Nautrānu vydsškolā atkluots Latgalīšu volūdys i kulturviesturis Metodiskais centrs.
LVLKŠA ir organiziejuse školuotuoju pīredzis apmainis seminarus i konferencis par Latgolys kulturmontuojuma apgivi nūvoda školuos, pīsadalejuse dažaidūs vaļsts instituceju organizietajūs pasuokumūs i dorba grupuos par muoceibu prīkšmatu Latgalīšu rokstu volūda i Nūvoda muoceiba īvīsšonu školā, izveiduojuse muoceibu prīkšmatu Latgalīšu rokstu volūda un Nūvodvuiceiba standartus i paraugprogramys, izstruoduojuse vuiceibu gruomotu školānim i metodiskū leidzeikli školuotuojim “Latgalīšu rokstu volūda 4.klasei” ar dorba lopom.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Ekspediceja pa lauku sātu kūkgrīzumim
Roksta autori: Ināra Groce, Inga Čekša-Ratniece, Māris Justs, žurnals “A12”
Vīna nu Latgolys ainovys atškireiguokūs īzeimu ir lauku kūka vīnsātys, greznuotys ar kūkgrīzumim lūgūs i lūgu sliedžim. Laukim izatukšojūt, ari sātys aizīt nabyuteibā leidz ar viesturis montuojumu i eipašū, kotrys sātys stuostu. Sātys ir kai rūbežlinejis storp paguotni i nuokūtni. Lai ituos rūbežlinejis apjaustu, žurnala „A12“ radūšuo komanda ceļoj pa Latgolys šosejom, apsastuojūt pi kūka guļbyuvem i izzynojūt kūkgrīzumu viesturiskū rasšonuos stuostu.
Sevkuram ceļa pūsmam kūka sātu greznojumu tradicejis ir nadaudz atškireigys. Dagdys i Ezernīku apleicīnē sātom ir vīnkuoršuoki, elegantuoki kūkgrīzumi, ākys parosti ir zemis bryunajūs tūņūs. Dīvamžāļ, nūpierkūt zemi, jaunī saiminīki sātu palaiž nabyuteibā, kai tys nūteik ar symts godus vacajim “Vertulim” ceļa pūsmā nu Dagdys iz Ondrupini.
Sūpluok vaira kai symts godus vacajūs “Uzuleņūs” vēļ teik kūptys puču dūbis i stateits duorzs, saimineica Janina pīzeist, ka sāta dzeivoj leidza ar cylvāku. Sātys saimineica Janina te ir atguojuse pi veira saimis i jau kūpā sātā nūdzeivuoti 58 godi. Sātu uzturēt paleidz Amerikā dzeivojūšais dāls, nūstyprynuoti pamati, puormyurāti cepli. Uzulenim izteiksmeigys i proporcionalys viesturiskuo lūga konstrukcejis, kū radejušys īprīškejuos paaudzis laikā, kod nabeja juoskrīn, beja laiks sagataveit i izalaseit kvalitativu materialu. Kvarbatkys ir rūku dorbs, i kū vacuoks lūgs, tū jiutama pamateiguoka pīeja.
Arhitekts Pēteris Blūms: soka “Tom kvarbatkom ir cīš lela nūzeime, partū ka tys ir eipašais, uorkuorteigi specifiskais, kur acs pīstuoj pyrmuos. Tuos apmaleitis cīš bīži ir kruosuotys. Tei ir atškireiguo detaļa i zeime daudzūs gadejumūs, kas vīnu sātu atškir nu cytys sātys. Ari Krīvejā juos masveideigi pagaist. Lelā mārā juos ir pagaisynuojušys autografu nūzeimi, cylvāki vaira juos nalītoj kai kodu, formulu grafiskū zeimi sātys aizsardzeibai. Senejuokuo jāga – vydā beja ītvartys vysaidys zeimis, kuru mierkis beja pasorguot sātu, taipat kai ar kreitu pīraksteitajam iz durovu.”
Roksts sagataveits sadarbeibā ar portalu lakuga.lv ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta līdzekļu projekta “Robežlīnijas” ītvarūs.


text:
Ari 2014. godā LaKuGa turpynuos dorbu
„Latgalīšu Kulturys Gazeta” jūprūjom ir pasaulī vīneigais tikai latgaliski rokstūšais interneta portals i ir palykuse par sova veida latgalīšu puļciešonuos vītu internetā, kur vysod var satikt kaidu pazeistamu, atrast kū sev nūdereigu i saistūšu. Portalu lakuga.lv nu 2007. goda uztur bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”.
2014. goda pyrmajā pusē LaKuGys darbeibu atbaļsteis Vaļsts Kulturkapitala fonds, kai ari LgSC realizēs Nūdarbynuoteibys vaļsts aģenturys programu „Atbalsts jauniešu brīvprātīgajam darbam”, pīsaistūt paleigus pi portala satura sagataveišonys. Nuokamajā pusgodā paradzāts likt leluoku uzsvoru iz latgalīšu jaunradi – literaturu i muzyku, par tū aicynojam latgalīšus naturēt sveci zam pyura i pastuosteit puorejai Latgolai i Latvejai par sovu rodušū darbeibu. Taipoš aicynojam ari turpmuok sevkuru latgalīti īsyuteit rokstus par regiona kulturys vaicuojumim, aicynuot sabīdreibu iz diskuseju i kūpā meklēt variantus tuoluokai regiona kulturys atteisteibai.
Ar 2014. godu LaKuGā gaidomys puormainis, portalam byus jauna vadeituoja – entuziasma pylna i dareit grybūša studente, „Latgolys Studentu centra” bīdre Laura Melne.
Soku lelu PAĻDIS vysim par sadarbeibu aizvadeitajā godā. Lai Jaunais gods myusim vysim atnas jaunus izaicynuojumus i vareibu sasnīgt jaunys viersūtnis. Tikai nu myusim pošim ir atkareigs, kaida byus latgalīšu kultura i kaidus myusus redzēs puorejuo Latveja i pasauļs.
Sirsneibā,
Vineta Vilcāne
LaKuGys redaktore


text:
Latvejis vaļsts svātku nedeļā kūpā ar Stiernīnis i Borkovys draudžu pravestu i Zemissardzis kapelanu, varakļuonīti Arturu Mozgu runuosim par tū, kai kolpuošona Dīvam i byušona zemissorgu rynduos veicynoj patriotismu i dzimtinis mīlesteibu – pošā i cytūs.
Mes varim dūmuot, bet Dīvs vysu salīk pa plauktim lobuok nikai tu pats.
Dzymtā kai pa muotis, tai pa tāva linejai bejuši vairuoki bazneickungi, leidz ar tū goreiguo dzeive i īšona iz bazneicu Arturam bejuse īrosta līta jau nu mozu dīnu. Sovpus pravesta i kapelana dorbs apvīnoj vysys Artura sirdslītys – sports, kolpuošona Dīvam i dorbuošonuos Zemissardzē.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Aci pret aci ar “Dabasu Durovom”
Trešdiņ, 16. janvarī Jelgovys 6. dīnasta vīsneicā beja īspieja sasatikt ar grupu “Dabasu Durovys” pyrms jūs koncerta klubā “Jelgovys Krakli” i uzdūt jīm vaicuojumus. Jelgovys LgSC biroja vadeituojs Valērijs beja sagatavuojs gon nūpītnus, gon smīkleigus vaicuojumus. Prīca, ka grupa beja atvārta i iz jīm atbiļdieja tikpat azartiski – tyka runuots par grupys suokumim, mierkim i jau sasnīgtū, par tū, kū dalinīki dora ikdīnā. Jautreibys šaļti uzsyta stuosti par kuriozim gadīnim grupys uzastuošonuos laikā i tt.
Paļdis vysim, kas atguoja i paļdis grupai “Dabasu Durovys” par atvierteibu!:)


text:
Latvejis Gruomotu izstuodē attaiseis gruomotu par Daugovpiļs teatri
28. februarī 11.00 Reigā, izstuožu centrā Kīpsolā, Latvejis Gruomotu izstuodis laikā nūtiks sasatikšona ar teatra zynuotneicu Silveju Geikinu i akterim sarunā par gruomotu “Daugavpils teātris”, informej apguoda “Mansards” puorstuovs Arvis Ostrovskis.
Daugovpiļs teatris – vīneigais profesionalais teatris Latvejis austrumu regionā – aizvoda sovu 29. sezonu i par vīnu nu golvonajom nūtikšonom itūsezon skaita teatra kritikis, muokslys zynuotneicys Silvejis Geikinys gruomotys “Daugavpils teātris” izīšonu. Nu Latvejis teatrim vīneigi par Daugovpiļs teatra viesturi da šam nabeja pīraksteits leluoks pietejums. Te Eiropys leiminī trupu cieļs Pīters Krilovs, iz izruodem braukuse “vysa Reiga”; niu ituo teatra zvaigznis spielej Jaunajā Reigys teatrī i cytur. Daugovpiļs teatra skotuve i viesture var lepuotīs ar izcilim režisorim i akterim, suocūt ar Otīleju Mucenieci, kura nazkod struoduojuse kūpā ar Raini, turpynojūt ar Sergeju Rodlovu, kas piec Sibira atsagrīzs i spūdrai izveds Šekspira dorbus, beidzūt ar Annu Eižvertiņu i jau pīmynātū Pīteri Krilovu. Gruomotu papyldynoj kartenis i boguoteigs personu ruodeituojs.
Gruomotys autore S. Geikina (1939) ir beiguse Dailis teatra 3. studeju (1962) i Moskovys Teatra muokslys institutu (1967), bejuse E. Smiļga Teatra muzeja vadeituoja (1980-1987), laikroksta “Literatūra un Māksla” Teatra nūdalis vadeituoja (1988-1995). Nu 1969. goda S. Geikinys roksti publicāti laikrokstā “Literatūra un Māksla”, žurnalā “Māksla”, almanahā “Teātris un Dzīve”, žurnalā “Teātra Vēstnesis”. Jei sastatejuse i sarakstejuse īvodu gruomotai “Ironiskais romantiķis Valentīns Skulme” (1997), gruomotu “Noslēpumainā Ļena” (par aktrisi Helenu Romanovu, 1999), “Klētnieki ar grimu bez grima” (2006) i “Jaunatnes teātris”(2011) autore. Gruomotys zynuotniskī redaktori ir Dr. philol. Raimonds Briedis i Dr. art. Leiga Ulberte. Gruomotys pyrmuo attaiseišona nūtyka Daugovpiļs teatrī 13. novembrī, nu Latvejis Gruomotu izstuodē ar apjūmeigū monografeju paradzāts īpazeistynuot leluoku auditoreju.
Atguodynuosim, ka Latvejis Gruomotu izstuode 2016 Reigā, izstuožu centrā Kīpsolā, nūtiks nu 26. da 28. februara. Kai kotru godu, ar latgalīšu gruomotu goldu izstuodē pīsadaleis ari bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”, pīduovojūt vīnuvīt latgalīšu literaturu, gruomotys latgaliski i par Latgolu, kai ari suvenirus i latgalīšu muzykys diskus.
26. i 27. februarī izstuode apmaklātuojim byus attaiseita nu 10.00 da 18.00, nu 28. februarī nu 10.00 da 17.00. Ari itymā godā dorbuosīs gruomotu mainis punkts.
Foto: publicitatis karteņa


text:
Muna vīta: Baļtinova administrativūs rūbežu puormejuos
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
2009.–2021. godā Baļtinova beja mozuokais nūvods Latvejā – vīns pogosts veiduoja vasalu nūvodu, tān Baļtinovys nūvods kūpā ar bejušajim Viļakys, Ruguoju i Bolvu nūvodim apsavīnuojuši Bolvu nūvodā. 19. g. s. piec pogostu izveidis myusdīnu izpratnē tānejā Bolvu nūvoda teritorejā ari beja viņ četri pogostu centri, Baļtinova – vīns nu tūs. Par Baļtinovu kai apdzeivuotu vītu var runuot nu 18. g. s., a pogosta teritoreja bejuse apdzeivuota jau piļskolnu laikūs.
Piļskolnu laikūs
Baļtinovys seņviesture saistuos ar div labi zynomim piļskolnim, kas atsarūn natuoļ vīns nu ūtra, – ar Olūtovys kolnu i Puncuļovys piļskolnu. Viesturnīki i nūvodpietnīki te radz 13. i 14. godu symtā rokstūs pīmynātū Abelenis (Uobeļovys) nūvoda centru. Tok 2019. godā itū Baļtinovys senejuokū viesturi puorviertēt aicynuoja arheologs Juris Urtāns, arheologa Raimonda Rozenvalda veiktī aerolazerskeniešonys dati itim piļskolnim pīvīnuoja da ituo nazynuotū Svātyunis piļskolnu Zvonu kolnūs, kurs tuoluokā izpietē izaruodejs pat sūpluoku piļskolnu puors. (Par itū vairuok var skaiteit J. Urtāna rokstā, “Tāvu zemes kalendarā 2021”.)
Pošu jaunuokū informaceju par piļskolnim Baļtinovys pogosta teritorejā var atrast Latvejis piļskolnu sātyslopā ITE. 2021. gods augustā Puncuļovys piļskolns tics apsekuots i jam tyvumā atkluots jauns piļskolns – Puncuļovys piļskolns II. Arheologs Juris Urtāns roksta: “Pazeistamais, īprīšk labi zynomais Puncuļovys piļskolns īkuortuots kaidā ap ZA–DR vierzīnī orientātā stuovā i augstā kauprē. No ituos kaupris D pusē attīceibā pret Puncuļovys piļskolnu gondreiž taisnā leņčī vierzīnī iz D nūsadola vēļ vīna ap 25 m augsta kaupre, kurei piec puorsymts metrim pasagrīž iz ZA, tod pamozom sasašaurynoj i nūkreit pret Puncuļovys azara īleju.” Iz ituos kaupris tod ari īsazeimej jaunatkluotais piļskolns.
Bruninīku i muižu laikūs Baļtinova pīdar Marienhauzenai aba Viļakai
Par Baļtinovys pogosta viesturi cauri laikim var skaiteit nūvodpietnīka Valentīna Edmunda Klešnika rokstā, kas atrūnams “Tāvu zemes kalendars 2013”. Piec Latgolys teritorejā īkaruotūs zemu sadaleišonys storp arhiveiskupu i ordini Baļtinovys nūvods tyka Reigys arhiveiskupa puorvaļdeibā i vysu veiskupejis periodu (1293–1560) pīderēja Marienhauzenys pilei, kur 1293. godā arhiveiskups lyka ceļt klūsteri cistercīšu ordiņa bruolim. A Pūlejis-Leitovys vaļstī Viļakys muiža, kurys sastuovā ītylpa ari tānejuo Baļtinovys pogosta teritoreja, skaitejuos vaļsts eipašums. Piec V. E. Klešnika atrostajim arhiva dokumentim, Baļtinovys sādža muižys inventarā pyrmū reizi pīmynāta 1738. godā – “wioska Baltyniowo”.
Redzīs, ka vītvuords varātu byut saisteits ar Baltiņu, kam nazkod agruok par itū godsskaitli Baļtinovys eipašums varēja pīderēt. Taids uzvuords atrūnams Ilmāra Meža pietejuma “Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos: Latgale” (2017) uzvuordu sarokstā, “Baltyn” pīmynāts jau 1599. godā Rēzeknis stārastejis revizejis materialūs, Rēzeknis nūvoda Čornuos pogostā ir div Baļteņu cīmi, ari Rēzeknis nūvoda Rykova, nu suoku, 1590. godā, Rēzeknis piļsnūvodā, saukta “Baltynie”, latvyski par Boltyunim, par Rykovu puorsaukta 1745. godā, teikūt Drycānu atzora Ryku eipašumā. Slāvu volūduos, kai pūļu, čehu, krīvu i c., pats tipiskuokais feodalisma laika vītvuordu darynuošonys veids ir, vītys eipašnīka vuordam dalīkūt formantu “-ov”, “-ev”. Latgolā 16.–18. g. s. rodušīs vītvuordi tyka pīraksteiti pūliski.
Krīvejis imperejā
Piec Pūlejis pyrmuos sadaleišonys 1772. godā vysa Latgola tyka īkļauta Krīvejis imperejā. Carīne Katrina II Ludzys apriņča Viļakys muižu ar div pusmuižom i treis foļvarkim nūdeve lītuošonā grafam Jelaginam, vīna nu itūs pusmuižu beja, kai krīvi raksteja, Boltinovo. 1784. gods generalmierejumu aprokstūs pīmynāts, ka Baļtinovys pusmuiža atsaroda Zvīdrupis (Supenkys) lobajā krostā – nadaudz augšuok, ap kilometru nu patmaļu azara. Tī, kur tānejais Tiļžys lelceļš tyvojās upis leikumam, pyrms Kašu sādžys vītys.
Jaunuos muižys centra vīta tyka izalaseita div kilometrus nu vacuos, tyvuok pi Ludzys–Marienhauzenys senejuo ceļa, kas guoja pa Dziervīnis–Kacānu paugurainis austrumu nūguozi. Jaunajā vītā bejs leluoks i leidzonuoks laukums muižys kuormu i parka izvītuošonai. Itymā laikā muižu eipašnīkim navar izsekuot – eipašumus puordūd, pierk, nūspieļoj kartuos, dūd pyurā, īkeiloj bankuos, nūdzer.
1878. gods Vitebskys gubernis statistikys puorskotā kai Baļtinovys muižys eipašnīks pīmynāts pareizticeigs muižnīks Aleksandrs Gorožanskis, a 1906. gods Vitebskys gubernis apdzeivuotūs vītu sarokstā (“Cпиcokъ HaceлeHHыx MѢcTъ BиTeбckoй ryбepHiи”, 1906, par Baļtinovys tūreizejū pogostu – 212.–220. pl.) – F. Agarkovs. Juojam vārā, ka tūlaik muižys guoja nu rūkys rūkā – juos paspēlēja kartuos, īkeiluoja bankā, nūdzēre, duovynuoja, deve pyurā, prūtams, pierka i puordeve.
Baļtinovys pogosta izveide
Pogosti Latgolā tyka veiduoti piec muižu dzymtzemnīku breivlaisšonys 19. g. s., teritorejis ziņā leluoki kai puorejā Latvejā. Baļtinovys pogostā tūlaik ītylpa ari Kokorova (Tiļža), Ruskulova, Škilbāni, Gryušļova (Brīžucīms). Interesanti, ka vysa tānejuo Bolvu nūvoda teritoreja, tūlaik daļa Ludzys apriņča, satylpa četrūs pogostūs – Baļtinovys, Bolvu, Domopolis (Bierzpiļs), Marienhauzenys (Viļaka). Ari tānejā Bolvu nūvodā apsavīnuoja četri nūvodi, nūlāmts Bolvus, Viļaku, Ruguojus i Baļtinovu saglobuot kai četrus sova veida centrus īpretim tim pogostim, kas nabeja nūvodu centri. Te radzama gondreiž viesturiska puormantojameiba – kur centri izaveiduoja 19. g. s., tī jī pastuov 21. g. s.
19. g. s. Baļtinovā atsaroda na viņ pogosta puorvaļde (БaлTиHoBckoe BoлocTHoe пpaBлeHиe), ari policejis īcierknis, arestātūs aizturiešonys punkts, kara īsaukšonys punkts, zyrgu škiutis.
Latvejis breivvaļstī sasamozynuoja i pogosta teritoreja, i nūzeimeiba. Vaļsts statistikys puorvaļdis izdavumā par Baļtinovu raksteja: “Agrāk Baltinava saukta Baltinova. (..) Pirms kara Baltinava bija tirdzniecības centrs plašai apkārtnei, bet pēc 1925. g., t. i., pēc Jaunlatgales apriņķa un Jaunlatgales pilsētas nodibināšanas, Batinava zaudējusi savu agrāko nozīmi.” (1936, 159. pl.) Gruomotā “Jaunlatgales apriņķis” sovu vītu Baļtinovys pogosta vacuokais A. Supe raksturuojs kai finansiali nūdrūsynuotu: “Saimniecību skaits 1610, pagasta pašvaldības 1936./37. gada budžets 70.508 ls. ledzīvotāju skaits 8195. Pagasta pašvaldībai finansiālie apstākļi – labi.
Pagasta robežās ietilpst Baltinavas ciems, kur atrodas pagasta nams, Baltinavas 6-kl. pamatskola, kuru apmeklē apmēram 400 skolēnu un darbojas 10 skolotāji, Ev. luterticīgo, katoļticīgo un pareizticīgo baznīcas, jaunceltais miertiesas nams, Jaunlatgales apriņķa policijas 4. iecirkņa sēdeklis, rajona ārsta ambulance, pasta kantoris, Sarkanā krusta veselības kopšanas punkts, kurš savām vajadzībām ceļ jaunu namu un 2 linu pieņemšanas punkti un spirta dedzinātava. 1935. un 1936. g. pagasts ar saviem līdzekļiem 26.000 ls apmērā izdarīja kapitālremontus Baltinavas 6-kl. skolas ēkās, ierīkojot atsevišķu vingrošanas zāli ar skatuvi.” (1937, 59. pl.)
Baļtinavīši palīk ari par jaunlatgalīšim
1925. godā nu plašuo Ludzys apriņča atdaleja zīmeļu daļu, kur ītylpa ari Baļtinovys pogosts, par juo centru izavēlēja bejušū Pitalovu i nūsauce par Jaunlatgolu. Daļa apriņča teritorejis beja ar 1920. godā paraksteitū Latvejis–Krīvejis mīra leigumu Latvejis Republikys sastuovā tykušuo Pleskovys gubernis Ostrovys apriņča rītumu daļa ar Pitalovys dzelžaceļa staceju. Jaunlatgolys nūsaukums radeja latgalīšūs naapmīrynuoteibu – saliktiņūs ar “jaun-“ pasaulī nūsauc jaunīgiutys zemis voi kolonejis! Reigā beja aizmiersuši, ka ituos ir senejis latgaļu zemis. 1938. godā piec viesturis olūtu izpietis, ekspedicejom, kas meklēja latgaļu volūdys i kulturys pādus puorkrīvyskuotajā zemē, Jaunlatgolu puorsauce “vecā latviskā nosaukumā” par Abrini. Tautīši emigracejā palyka pi dūmys, ka, veidojūt jaunū apriņči, Pitalovai vajadzēja atstuot juos vuordu, viņ atgrīzt latvyskū formu – Pītuolova, pīmāram, rokstā “Jaunlatgola voi Vaclatgola?”: (“Dzeive”, 1973, nr. 119)
1944. godā Abrinis piļsātu ar sešim apriņča pogostim nu Latvejis PSR īkļuove Krīvejis PFSR Pleskovys apgobola sastuovā. Niu Baļtinovys pogosts dabuoja rūbežu ar Krīveju, tūlaik piec byuteibys viņ administrativu – storp Latvejis PSR i Krīvejis PFSR. Šudiņ tys ir na viņ Latvejis i Krīvejis rūbežs, tok ari Eiropys Savīneibys uorejais rūbežs, plašā filozofiskā redziejumā – ari eiropeiskūs tradiceju kulturys rūbežu.
Padūmu godūs Baļtinova otkon izavierzeja par centru
Padūmu vara 1945. godā Baļtinovys pogostā izveiduoja 7 cīma padūmis, 1949. godā pagostus likvidēja vyspuor. Baļtinovys cīms PSRS laikā ītylpa Viļakys apriņčī (1945–1949), Kuorsovys (1949–1962) i Bolvu (piec 1962) rajonūs. Pakuopeniski tyka likvidātys mozuokuos cīma padūmis, Baļtinovys cīma padūme kai leluokuo i sovhozs “Baltinava” palyka par tānejuos pogosta teritorejis centru, cikom 1990. godā cīma padūmi otkon reorganizēja par pogostu.
Latvejis Republikā tyka saglobuots padūmu godūs izaveiduojušais administrativais īdalejums 26 rajonūs, leidz 2009. godam pastuovēja diveju leimiņu pošvaļdeibys – lēme i pogostūs, i rajonūs. Baļtinavīšim tai īsapatyka lemt sev svareigus vaicuojumus, ka 2009.–2021. godā Baļtinova spēja pastuovēt kai mozuokais nūvods Latvejā – vīns pogosts veiduoja vasalu nūvodu. 2021. godā Baļtinovys nūvods kūpā ar bejušajim Viļakys, Ruguoju i Bolvu nūvodim apsavīnuoja Bolvu nūvodā, tān liemejvara ir viņ nūvodā. Ituos reformys napīcīšameibu vaļdeibys pamatoj ar īdzeivuotuoju skaita sasamazynuošonu.


text:
Gotova kina "Latgalīši Sibirī"
Vosorys vydā fiļmiešonys grupa devēs divu nedeļu ilgā ekspedicejā iz Krīveju, Sibiri, kab sasatyktu ar latgalīšim, kas tī dzeivoj jau trešajā paaudzē, zyna vēļ latgalīšu volūdu i pīkūp latgaliskuos tradicejis. Tyka satykti ari latgalīši, kuru saimis lūcekļus nu Latvejis deportēja padūmu vara. Satyktūs latgalīšu saimu stuosti byus radzami jaunajā dokumentajā filmā “Latgalīši Sibirī”.
Filma atkluos interesantus faktus par latgalīšu izceļuošonu i latgaliskū kulturu Sibirī, pīdzeivuotajom represejom. Filmā varēs vaira izzynuot, pīmāram, par Moskovys izdevnīceibā “Prometejs” latgaliski izdūtū Daniela Defo romanu “Robinsons Kruzo”, pabyut dzeraunē Mihailovka, kur izsyutejumā dzeivuoja i nūmira latgalīšu politiks, rakstnīks i sabīdryskais darbinīks Fraņcs Kemps. Sibirīšu i kinys veiduotuoja Arņa Slobožanina stuostus papyldynuos ekspertu komentari.
Filmys “Latgalīši Sibirī” pyrmizruode nūtiks 25. septembrī 18.00 Daugovpilī, “Šmakovkas muzejā”, 27. septembrī filmu 18.00 i 20.00 ruodeis Rēzeknis Tehnologeju akademejā. Vāluok paradzāti cyti filmys seansi, goda nūgalē jū planavuots ruodeit ari Latvejis Televizejā.
“Latgalīši Sibirī” taisejuši: režija i moderators: Arnis Slobožanins, ideja: Valentīns Lukaševičs, video, skaņa, montaža: Ivars Utināns, tehniskais direktors: Juris Linužs.
Pārn pyrmizruodi pīdzeivuoja i skateituojim tyka atruodeit kina "Latgalīši Pīterpilī", kura sajieme ari Latgalīšu kulturys goda bolvu "Boņuks 2018".
Kinys "Latgalīši Sibirī" topšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programa, kurū eistynoj Latgolys regiona planavuošonys agentura i finansej A/S "Latvijas Valsts meži".
Viests sagataveita, izmontojūt latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv publikaceju: https://www.lakuga.lv/2019/09/18/uzjimta-dokumentaluo-filma-par-latgalisim-sibiri/


text:
Vosora smuordoj piec myglys, svaigi nūpļautys zuolis, grīzis bolsa, piec atmiņu nu bierneibys, kas savārtys iz zuolis stūbra kai soldonys zemenis.
Astrologiski vosorys saulgrīži izkreit 20. ci 21.junī, sovpus tradicionali ir pījimts, ka leigojam naktī nu 23. iz 24.juni. Vosorys saulgrīži, saukti ari par Zuoļu ci Zīdu dīnu, ir dobys pylnbrīda laiks. Vosorys saulgrīžu laikā leidz Zemei daīt vysuvaira Saulis gaismys, deļtuo itamā šaļtī laseituos zuoleitis ir vysenergetiskuokuos, pakuortys būrteitē pi gultys, savuoreitys čajā, labi nūdar nu vysaidu kvorobu kai cylvākim, tai lūpim. Kod senejūs laikūs meitys Juoņu vokorā guoja iz mežu laseit zuolis, dzīduoja: “Ejat, meitys, kuodeiluos, Jemit mani mozuokū: Es mozuoka, es gudruoka, Kuodeileņu pazinieja”. Kuodeilys - Birztalu nārbulis (Melampyrum nemorosum) - aug pudurim uorysku pļovu moluos ci syla moluos, ap Juoņu laiku sazīd kuplim zīdu kekarim, variejūt gaiši zyli suortom kruosom zaļūs lapeņu krūnī. Kuodeilys sauc par “eistajom” juoņuzuolem. Pastuov ticiejums, ka saulgrīžu laikā vysai aktivi palīk ļaunī spāki, partū vuortūs, pi vysu durovu tyka aizsprausti cārmyukšys zori, nuotris, dodzi, kab rogonom aizlyktu ceļu. Zuoļu dīnā pyna krūņus nu trejdeveņu zīdu (treis reiz deveni), kurus piec svātku pakuore ustobā ci klietī i sadadzynuoja piec goda.
Vosorys saulgrīžūs dīna ir tik gara, ka vokorā kai nagribādama rīt saule, kab pavysam dreiži otkon pasaruodeitu nu aizmežu golu. Namonomi zuolē i lopuos sabierst rosa, kūki i ceļmolu kryumi īsatyn myglys pologā. Kab tuoļuotu saulis ceļu iz zemis, teik īdagti Saulgrīžu gunkuri. Suorti kruosojās Daugovys iudini, sagivuši guņslīsmis daņci nu tyveimuo kolna i šolkuodami aiznas jū pretim austūšajai saulei.
Folklorys kruotuvē salaseitajūs materialūs var atrast aprokstus, kai leiguoja Latgolā 20.gs. suokumā. “Vokorā, kod suoc timst, jaunī puiši i meitys sasalosa koč kur iz kolna, salosa daudz skaistu pučeišu, dzīd, jūkoj i smejās. Jauni puiši, solys saiminīkim nazynūt, atstīp cysys. Atnas vairuokus cysu kiuļus, dasīn kuorts golā, aizdadzynoj i paceļ gaisā. Vysi ziņkuoreigai verās, jūkoj i prīcojās par gaišū guņteņu. Vīns kiuleits sadag, sīn ūtru i tai da pusnakts. Bez cysu vēļ dadzynoj tukšu daguta bucu, kū latgalīši sauc par “baklašku”. Taidu “baklašku” jaunī puiši nūzūg nu kaida solys saiminīka, atstīp iz kolna, taipat pīsīn kuorts golā i dadzynoj. Daguta trauks iļgi dag i deļtuo jaunī pa tū laiku paspiej izadzīduot i izatrokuot. Kod jaunīši ir jau izadzīduojuši, iz reita pusi vysi īt iz solu. Īt kotram saiminīkam pi lūga i dzīd dzīsmis: “Celīs vīgla, saimineica, rūtuo, rūtuo. Īdūd sīra gabaleņu. Ka īdūsi, to īdūd. Ka nadūsi, to atsoki. Myusu gaida cytā vītā, rūtuo, rūtuo”. Piec ituos dzīsmis saiminīks izīt uorā i dūd “rūtuotuojim” sīru, olu, svīstu ci kū cytu. Nu vīna saiminīka jī īt da ūtra, tai apstaigoj vysu solu.” (LFK 0891, 4671). Vuorda “rūtuot” semantika saisteita ar kusteibu – grīzšonūs, laksteišonu, kaituošonūs (K. Karuļa “Etimoloģijas vārdnīca II”, 1992, 131). Kam izadūd īraudzeit saulis rūtuošonūs – zaļu spaitu ap saulis disku, rītūt ci austūt, tī palīkūt laimeigi cylvāki.
Gunei ir sova nūzeime: jei dūd syltumu, gaišumu; jū izmontoj iedīņa taiseišonai; pīdūd sviniešonai eipašu breineigumu; simbolizej lobuo uzvaru puor ļaunū, gaismys uzvaru puor tymsu; atteirej cylvāka mīsu. Seņuok cylvāki ticēja, ka guņs atteirej mīsu, deļtuo Leigū vokorā lēce puori gunkuram. Nakts vydā nu kolna zemē rypynuoja ari dagūšu skrytuli. Vacu skrytuli aptyna ar cysom, aizdadzynuoja i laide nu kolna. Vosorys saulgrīžūs skrytuļa rypynuošona nu kolna simbolizēja saulis ceļu pa dabasim. Dagūšu skrytuli laide nu kolna, simbolizejūt dīnys sarukšonu i eisuokuos nakts puorsameišonu jaunā dīnā.
Guni juodadzynoj cik varams augstuokā vītā deļtuo, ka ticiejums stuosta, ka guņs nas svieteibu tik tuoļ, cik tuoli var redzēt juos speidīni. Guni juoaizdadz saulis rītā i juosorgoj, kab nanūdzystu leidz pošam saulis lāktam cytā reitā. Guņs apspeidātī cylvāki i teirumi izdaboj spāku i augleibu. Saulgrīžu gunei tyka nasti vysaiži zīduojumi: pārnejī krūni, sīra i maizis gabaleni, mads, guļdzeits ola, labeibys gryudi i kaida moneta, kab cytugod nikuo natryuktu. Taipoš kai gunei, ari iudiņam saulgrīžūs ir lela nūzeime. Seņuok skaiteja, ka leidz saulgrīžim navar īt mauduotīs deļtuo, ka iudiņs vēļ nav nūzīdiejs. Saulgrīžu naktī, nūsamatuši plyki, ļauds guoja mauduotūs, kab byutu stypri i vasali.
Daudzvīt ticēja, ka eisuokuos nakts reita rosai ir dzīdejūšs spāks, deļtuo jimā mozguojuos. Ļauds bryda pa rosu, tycūt, ka tod byus nauda postoluos. Meitys mozguojuos i vuoļuojuos rosā, kab dabuot skaistuma. Kab mute byutu bolta, mozguojuos kvīšu rosā. Ar reitā, pyrma saulis lākta, salaseitū rosu mozguoja gūvem mugorys, kab dūtu daudz pīna.
Vosorys saulgrīži ir vīns nu tūs laiku, kod nūteik aktiva zeiliešona i byušonys iz prīšku paragūņuošona. Saulrītā vajag svīst sovu krūni ūzula ci uobeļneicys zorūs – piec cik reižu jis pasakuors zorūs, piec tik godu byus kuozys. Svātkūs pusnaktī atsadora dabasi i, ka itamā šaļtī kū aizgribēt, tod tys ari pīsapiļdeis. Kod aizej gulātu ar krūni, kurs sapeits nu deveņu puču, tod sapynā radzātais pīsapylduos. Senejī ticiejumi īsoka atsaturēt nu laulobu sliegšonys saulgrīžu laikā deļtuo, ka juos byušūt naveiksmeigys.
Krūni ir vīns nu soveiguokūs, byuteiguokūs i obligatūs vosorys saulgrīžu elementu. Juoņa tāvam līk golvā ūzula krūni, Juoņa muotei – puču vaiņuku.
Itymūs svātkūs kai meitys, tai sīvys rūtojās ar puču vaiņukim, kurūs piec svātku izkaļtej i nūlīk leidz cyta gods Juonim, kod vaiņukus sadadzynoj gunkurā, leidz ar tū sadadzynojūt vysys nalaimis.
Leidz ar guni i iudini simboliska nūzeime ir ari iedīņam, kurs teik lykts svātku goldā. Pats svātku golds teik puškuots ar vysaidom zuoleitem. Puškuošonys nūzeime ir augleibys veicynuošona i svieteibys saryupiešona sātai. Iz svātku golda puorsvorā teik lykti pīna produkti, maize, gaļa i mīžu ols. Sīra opoluo forma simbolizej sauli i pasauli juo vasalumā. Laužūt pa gobolam nu sīra, kotrs pajam sev daļu nu saulis spāka.
Nu seņ seneju laiku Latgolā vysvaira īcīneits beja boltais sīrs. Pyrmuok saskuobēja pīnu i atsiļdeja bīzpīnu. Bīzpīnu labi sameiceja kūpā ar suoli, īlyka volgonā treisstyurainā lyna kulē i palyka zam slūga. Piec 12 -24 stunžu izjēme, īsēja marlē i lyka pi pakša kaļtētīs saulē ci pi cepļa. Taidu sīru seņuok lyka svātku goldā.
Vosorys saulgrīžu nakts ir breinumu, burvesteibys, mīlesteibys, iudiņa i guņs nakts, kod teik izpiļdeitys vysaiduokys rytualuos darbeibys: dzīduotys dzīsmis, spieļuotys rūtalis, lākts puori gunkuram, zeilātys izredzis preceibu lītuos, sagaideits saulis lākts, nūteik mozguošonuos rosā i cyts.
Laika rytā multikulturalisma i globalizacejis ītekmē vosorys saulgrīži ir pagaisynuojuši daļu vacūs paražu, juos tyka transformiejušuos ci īdzeivynuotys nu jauna. Sevkuram ir vareiba izlaseit svieteit vosorys saulgrīžus kai saimis, draugu ci publiskus svātkus.
Ar Saulis i augleibys kultu saisteitais Juoņs tautysdzīsmēs saukts par Dīva dālu, kas sevkuru godu atjuoj dabasu i pasauļa pylnbrīdā. Tok bazneica 24.junī svietej Juoņa Kristeituoja dzimšonys dīnu. Senebreju volūdā vuords Juoņs nūzeimoj tū, ka "Dīvs ir žieleigs". Juoņs Kristeituojs pīdzyma Judejā kai gareidznīka Zaharija i Elizabetis dāls. Cylvāki itamā dīnā sviņ gaismu, gaismu, kas speid tymseibā, i Juoņs Kristeituojs ir līcinīks par patīsū gaismu, kas ir Kristus. Katuoļticeigajā Latgolā 24.juņs beja svātdīne draudzēs, kur svieteja Juoņa Kristeituoja atlaidys. Mitiskuo Juoņa i Juoņa Kristeituoja vuordu sakriteiba veicynuoja vīna nu jūs palikšonu par dominejūšū – nūsastyprynuoja kristeiguos tradicejis, augleibys ritualim aizejūt ūtrajā planā. Kai vīnojūšs elements pasaruoda gaismys pīminiešona, kas obejūs gadīņūs ir golvonais elements, iz kurū mes īmam.
20.gs. 50.godu suokumā tyka oficiali pīzeita Leigū svātku atzeimiešona naktī nu 23. iz 24.juni. Drupeit vāluok Leigū svātkus svieteit aizlīdze, suocēs nacionalūs simbolu daleja ci piļneiga iznycynuošona – navarēja publicēt biļdis, kuruos radzami Juoņu gunkuri, ūzulu vaiņuki, ola bičeri itt., Juoņu sīra vītā pasaruodeja čymynu sīrs. Koč i oficiali Juoņa dīnu svieteit navarēja, aizlīgumu naīvāruoja gondreiž nivīns latvīts. Tai seņču tradicejis i vierteibys natyka leidz golam iznycynuotys.
Atdzymstūt folklorys kusteibai, 20.gs. ūtrajā pusē pasaruoda vys jauni pietiejumi i publikacejis, kuri pīruoda, ka Juoņs ir latvyskuos ideņtitatis aplīcynuojums i Juoņu dīnai ir styngri nacionals raksturs. Īvārojūt senejuos tradicejis, nu 2011.gods Dagdys Folklorys centrs suoc svieteit vosorys saulgrīžus 21.junī.
Sagaidūt Storptautyskū folklorys festivalu “Baltica 2018”, div godus piec kuortys 21.junī Dagdā nūtyka leli svātki, losūt kūpā vaira kai 45 tradicionaluos kulturys kolektivus nu vysys Latvejis. Saulgrīžu kuknē tyka taiseits soltais virīņs, iz gunkura sīts Juoņu sīrs, neits svīsts i vuoreits zuoļu čajs. Saulgrīžu darbneicā sevkurs varēja sasapucēt svātkim, nūvynūt sev krūni, voi īt rūtaļuos kūpā ar bārnim. Kai jau Vosorys saulgrīžūs dasaīt, tika sagaideiti Juoņa bārni, gūdā calti Juoņu muote i Juoņu tāvs i kluots svineibu golds. Juoņu dzīšmu pavadejumā tyka īdagts gunkurs i dadzynuoti pārnejī vaiņuki. Tradicionalī daņči, rūtalis i sasadzīduošona turpynuojuos leidz pošam saulis lāktam. Saule tyka sagaideita piec senejūs latvīšu tradiceju – ar Saulis dzīsmem i mozguošonūs rosā. Nu jau lobu laiku vosorys saulgrīžus kuplā pulkā svietej daudzuos Latvejis vītuos.
Kod svieteit – 21. ci 23.junī, tys lai palīk kotra ziņā. Bīži viņ 21.juņs īkreit dorba dīnā i ir gryuši īvāruot tradicejis deļtuo, ka cyta dīna piec svātku ir dorba dīna. Vysi zyna, ka saule 21.junī suoc stuovēt pošā dabasu vydā, var suokt svieteit i, ka pīteik spāka, var svieteit vysys dīnys. Vysys ituos dīnys ir energiski spieceigys i zeimeigys. Tys, ka cylvāki vys vaira svietej saulgrīžus 21.junī, ir jūs pošu lāmums. Ka tū dareis vēļ vaira cylvāku, varbyut nazkod tei byus oficiala svātku dīna.
Nav ni pareizi, ni napareizi, kod svieteit – 21.junī ci 23.junī. Vysleluokuo vierteiba ir kūpā saīšonai i padzīduošonai saimis, draugu ci leluokā lūkā. Dzīduošona spiej nūturēt tradiceju dzeivu, izprast svātku dziļuokū jāgu. Myuslaiku trokajā skriejīnī svareigi atrast šaļteņu sev. Dobā ir pylnbrīds, tys nūteikti ir juoizlītoj par lobu sev – zuoleitis uorstnīceibai, zemis i dabasu energejis, iudiņa spāku nu rosys i mauduošonuos, guni - atteireišonai.
Inta VIĻUMA
Jura VIĻUMA foto
Projektu finansē Mediju atbalsta fonds no Latvijas valsts budžeta līdzekļiem. #SIF_MAF2022
Par projekta “Daugovys septeņu lūku stuosti” rakstu saturu atbild to autors.


text:
Mozuok karuot ar radzamū, vaira – ar naradzamū. Saruna ar Annu Rancāni
Intervejis autore: Marta Puzāka portalam lakuga.lv
Cylvāks, kurs myuža leluokū daļu atdevs kulturai, niu ir īkuops politikys kūrpēs. Tai var saceit par Annu Rancāni, kurai žurnalistika, dzejis raksteišona i turisma ekskurseju vadeišona vysod bejušys sirdslītys, tok niu juos aizaraušonu sarokstam pīsavīnoj ari politikys aktivitatis. Itūreiz dzejneica stuosta na viņ par pyrmū pīredzi politikā, tok ari par itūšaļt svareigū Latgolys kulturidentitatis saglobuošonu i dzeivi, kod natuoli nūteik kars. Interveja nūtyka pyrma 14. Saeimys vieliešonu, kod vēļ nabeja zynoms, ka Anna nu parteju apvīneibys “Jaunā Vienotība” saroksta īvālāta Saeimā.
Annys Rancānis jaunuokūs dzejūļus par skaiteit ITE.
Kai itūšaļt paīt jiusu kasdīna? Kaids ir nūskaņuojums?
Itamā šaļtī ir na vysai lobs laiks. Tys ir pyrmsvieliešonu laiks. Niu ir taida pyrmuo politiskuo pīredze, kas ari ir vierteiga. Tī ir vasala emoceju gamma – nu patriotisma da dušmu.
Ilgus godus Latgolā esit skaiteita par taidu kulturys autoritati, kurys personeibu cīnej, a redzīnī – īsaklausa. Deļkuo tik itūgod izdūmuot īsasaisteit politikā?
Mani pīrunuoja. Es pīkrytu deļtuo, ka es cīši reti atsoku kaidam izaicynuojumam. Maņ nikod nav patykuši horoskopi, bet itamā ziņā dveinim (dzejneicys horoskopa zeime – M. P.) ir lela interese par vysu. Kai bārnim. Vajag pamieginuot, kai byus. Ūtrreiz es vaira naītu.
Deļkuo tai dūmojat? Vēļ jau tik pots suokums.
Es saprūtu, ka tei eistyn ir lela spēle, kurā vajag spielēt ni vysod gūdeigi, tok es namuoku nagūdeigi spielēt. Na vysod tī vajadzeiga tova sirds i skaidruo dvēsele.
Tev pošam sevi juoreklamej, juoagitej. Es nikod myužā tū nabeju darejuse. Svātdiņ brauču iz Viļānu tiergu, apsarunuoju ar cylvākim, daleju avīzis. Kurs pasaceja: “Fui, nā!” Cyts pasaceja: “Jā, paļdis, palaseisim.” Vīnā ziņā tys ari ir tai kai pazemojūši, tok es tū nauztvieru kai pazemuojumu. Bejom ari Kuorsovys tiergā. Tei puse ir pavysam cytaiduoka. Taids jau pavysam tyvs pīrūbežs.
Tod ir ari juodūmoj par tū, kū tu reali variesi izdareit. Ka tu gadīnī teic, tod voi tu vyspuor variesi koč kū izdareit? Maineit Latvejis realitati koč drupeit lobuoku.
Maņ tūmār ir tei škola, jau ūtrū godu asu Rēzeknis nūvoda dūmis deputate. Tys ir koč kai tyvuok, partū ka tys ir nūvods, kuru es labi pazeistu. Koč i Latgolu es ari pazeistu. Ilgus godus struoduoju par žurnalisti kai avīzē “Latgales Laiks”, kur beju golvonuo redaktore, tai avīzē “Diena”. Piec tam ari Latgolys Regionalajā televizejā. Tī es īpazynu tū Latgolys dzeivi.
Kū jums nūzeimej politiskuos karjerys suokšona?
Tys nūzeimej nagulātys nakts ar lelom šaubom, ar tānejuos situacejis izviertiejumu. Tān ir cīši gryuts laiks vaļstei. Tys nūzeimej uzajimt atbiļdeibu kai par tū, kas i nūtics da šam, tai ari par tū, kas nūtiks tuoļuok – i energetiskuo krize, i kars, kas ir tepat tyvumā, i sabīdreibys integraceja, kas ni tyvu nav taida, kaidu mes tū grybātu. Dūmoju, ka na vysod, nūjaucūt radzamuos zeimis, var koč kū maineit.
Kas ir tī vaicuojumi vai problemys, kurys jius kai politike grybātu ītekmēt voi vysmoz izruodeit sovu iniciativu?
Mani vaira uztrauc pošvaļdeibu situaceja – taišni pīrūbeža. Tān laseju, ka prezidents Egils Levits ir atdevs puorskateišonai jaunū pošvaļdeibu lykumu. Pantam par nūmaļu izleidzynuošonu – tam juobyut lykuma spākam. Mainuos vaļdeibys, mainuos partejis, mainuos cylvāki, bet palīk tys, kas ir īraksteits lykumā. Ir juosaryupej na tik par Latgolu. Byuteibā Latgola jau ir cīši dažaida. Navar saleidzynuot Zylupis voi Kuorsovys pusi ar Leivuonu. Ir juodūmoj, lai na tik izdaleitu leidzekļus, bet ari eistynuotu programys. Izdareit tai, lai tys nabyutu tik epizodiski. Lai cylvāks jau zynuotu – jis brauc iz itaini struoduot, attīceigi juobyut vītai, kur dzeivuot. Tagad tys ir cīši svareigi jaunīšim. Jī varbyut i brauktu struoduot, bet jim nav kur dzeivuot Rēzeknē. Rēzeknē vyspuor ir cīši gryuts koč kur nūīrēt dzeivūkli, cenys ir kosmoss. Tuos leluos naudys iz reizis nav. Voi tū var panuokt? Nazynu, bet nūteikti, ka var.
Vēļ maņ ir cīši lela prīca, ka paguojušajā godā pījēme viesturiskūs zemu lykumu, kurā ir daudz kas īstruoduots, par kū mes godu desmitus runuojom i karuojom. Byuteibā na tik pošvaļdeibai, bet ari vaļstei juosaryupej par viesturiskūs zemu kulturviesturiskū identitati. Gon tī poši latgaliskī uzroksti, gon nūvodu vuiceiba školuos. Es saprūtu, ka školuos tān tuos progamys ir cīši plošys, ir jaunais saturs, kur školuotojam pošam juosiež i juosagatavej. Vuiceibu leidzekli ir, tūs vajag na jau izdaleit, bet īstruoduot taišni vuiceibu saturā. Pīmāram, vuica par viesturi – deļkam galeigi navuica par attīceiguo laika perioda viesturi na tik pasaulī, bet ari sovā nūvodā. Kas ir bejs tymā laikā Latgolā, Rēzeknē? Tys ir na tik Latgolā, sevkurā nūvodā. Pa manim, jaunīši cīši moz zyna par sovu dzymtū vītu.
Vosorā es aktivi vadeju ekskursejis pa Latgolu. Maņ ir prīca, ka kaidu reizi ekskursantim leidza ir ari mozbārni. Prūtams, vaira tys kontingents ir seniori – leluokī Latvejis apceļuotuoji, partū ka eksursejis nav tik duorgys kai iz uorzemem aizbraukt. Prīca, ka tī jaunīši tūmār koč kū dzierd par nūvoda viesturi.
Itamā saspryngtajā šaļtī, kod ir dorbs, pasuokumi i politiskuos aktivitatis, voi atsarūn laiks pīsasēst ari pi dzejis?
Laiks atsarūn. Tī jau vajag na tik daudz breiva laika, kai taidu breivu dvēseli. Tai, ka eistyn gribīs raksteit. Es navaru sev uzspīst. Vīneigais, ka navaru pīsagiut pi taidu leluoku dorbu, kur ir sovuokts daudz informacejis. Tī juosoka – muns slynkums voi nūlaideiba.
Vabyut tys nav slinkums, bet emocionali izsmeļūšais kars i krize, kod dūmys aizpald nazkur cytur?
Tod, kod suokuos kars, tod ruodejuos, ka nikam vairs nav nūzeimis… Tod tys koč kai puorguoja.
Pādejuo publicātuo interveja ar jums beja 2020. godā. Deļtuo gribīs ari vaicuot – kai puordzeivuot lokdaunu? Dūmoju, ka taidam kulturys cilvākam tys nūteikti beja kai tragedeja – aktivuo kulturys dzeive niu iz pauzis.
Maņ tei beja vaira kai tragedeja deļtuo, ka navarēja nikur aizbraukt. Maņ pasalaimēja – ar mani tod beja mozdāls. Jis attuolynuotai vuicejuos. Mes ar jū kūpā pavadejom laiku.
Juosoka, ka tymā laikā gon es navarēju raksteit. Maņ vajag klusumu. Pat ni klusumu – maņ vajag sovu muzyku. Es īslādzu Latvejis Radeju 3. Ka maņ tīpat sūpluok īslādz YouTube voi TikTok skali …Soku mozdālam: “Pagaidi, davai mes kotrys sovā ustobā.” Tok nā, jam pateik kai kačam īt pi astis sēdēt. Tai mes obeji ari dzeivuojom. Maņ beja žāl, ka bārnim beja cīši moza īspieja koč kur izīt. Ni muzeju programys, ni ekskursejis, ni sporta nūdarbeibys.
Runojūt par kulturys dzeivi, tod es saprotu, ka patīseibā daudz kū mes varim poši. Internetā vērtīs, klauseitīs koncertus, nūsavērt kinu. Dīvakolpuojumi ari beja feisbukā. Kūpumā lelu diskomfortu naizjutu. Vīneigi, ka gribiejuos braukt. Ari tagad gribīs braukt. Tān jau cyta problema – finansis. Kas lai zyna, kai byus ar apkuris riekinim.
Par laimi lokdauns puorcīsts i niu vārojama taida kai kulturys atdzimšona. Kaida itūšaļt ir kulturys dzeivis situaceja Latgolā?
Itūšaļt eistyn ir taida atdzimšona, partū, ka cylvāki otkon puļcejās kūpā, otkon gryb sasatikt, gryb dzierdēt, klauseitīs. Es ar lelom bailem dūmoju par tū, kas byus zīmā. Tam pošam Latgolys “Goram” cīši duorgi izmoksuos apkure i elektreiba. Es eistyn asu ar mīru koč voi sēdēt mietelī zalē, lai byutu mozuoka apkure, ka tik nūtyktu koncerti. Lai apkurynoj tī, kur pianistam rūkys nasoltu. Mes, apmaklātuoji, varim jau i navilkt ballis kleitys.
Maņ pateik, ka tān pogostūs nūteik daudz pasuokumu. Beju “Upītis uobeļduorzā”. Maņ tys pasuokums vysod ir cīši patics. Pateik tei nūskaņa. Pateik, ka tys ir taidā tuolajā pīrūbežā. Var tik daudz lobys lītys izdareit. Bīži viņ mes daudz kū prosom nu vaļsts, nu pošvaldeibys, nu vaļdeibys, nu kuo tik viņ nā, bet pats svareiguokais tūmār ir cylvāks. Ka ir cylvāks, kas dora, tod ari tuos lītys koč kai sasakuortoj.
Juosoka, ka mums Latgolā nimoz nav taidu dzejis dīnu kai cytur. Tī, “Upītis uobeļduorzā”, var saceit, ir dzejis dīnys. Brauc uzaicynuotī, kvalitatis lateņa ir cīši augsta. Itūreiz beja atbraucs Valentins Lukaševičs, kurs, juosoka, ir “dzejis metrs”.
Rēzeknē beja ari pasuokums par gūdu Muorys pīminekļam, tai kai itūgod jam palīk 30 godu nu atjaunuošonys. Vīnu šaļti beja taidi pasuokumi, iz kurim naguoja, jī nainteresēja. Bet itūreiz muzejam beja pylna zale – i jauni, i vaci. Cylvāki suokuši interesētīs par viesturi i, lai cik sovaižu tys nabyutu, suokuši ari klauseitīs dzeju.
Muzejim pītryukst myusdīneigys koncepcejis. Jī tūmār nav tik parosti apskatis stendi. Aizbraucūt, pīmāram, iz Varakļuonu muižu, tī ir interaktivuo ekspoziceja. Taipat ari Bolvu muzejā var izspielēt interaktivū spēli. Tagad na tik daudz klausuos tū stuostejumu, kai cylvāks pats gryb aizdūt vaicuojumus i atrast atbiļdis.
Cīši tryukst jaunu cylvāku kulturā. Vīna nu lītu, kas nav sakuortuota, ir kulturys darbinīku olga. 650 eiro iz papeira. Pīdūdit, kurs jauns cylvāks, kas draudzejās ar golvu, pīkriss taidai olgai. Navar ni sevi, ni bārnus pabaruot. Cīši suopeigai…
Itūšaļt kai nikod īprīšk ir aktualiziejīs vaicuojums par padūmu laika montuojumu. Ari Rēzeknē ir “Aļošys” pīmineklis, kura liktiņa lemšona ir daleituos pozicejuos. Cik tys ir pareizi – iznycynuot taidys viesturis līceibys?
Maņ beja dīzgon napopulars redzīņs par itū. Prūtams, nu vīnys pusis, labi, Uzvarys pīmineklis Reigā beja nagleits i beja kai taids okupacejis laika “kauna stobs”. Nu ūtrys pusis, es par tū lelū naudu lobuok nūpierktu Ukrainai “Bayraktar”, kuram itūšaļt nikai navarim savuokt finansiejumu. Pīci miļjoni tai vīnkuoršai nasasavuoks, partū ka cylvāki vaira navar atsaļaut tik daudz zīduot.
Voi mums koč kas maineisīs, ka mes nūjauksim tū pīminekli? Pa manim, daudz kū vajadzēja dareit, lai piec īspiejis vaira lojalus cylvākus dabuotu. Piec īspiejis vaira. Lai jī saprostu, ka Latvejā dzeivuot tūmār ir lobuok, nakai aiz rūbeža.
Es kai gids porosti apsastuoju ar grupu pi “Aļošys” ir pastuostu par Ūtrū pasauļa karu Rēzeknē. Pastuostu par tū brīsmeigū nakti 1944. goda aprelī, kod Rēzekne tyka nūbombardāta. Kas nu tuos palyka… Ka es itū redzīni pīraksteitu feisbukā, maņ vysi krystu viersā. Vysi dūmoj, ka tūs pīminekļus navajag. Es dūmoju, ka mozuok vajag karuot ar radzamajom zeimem, vaira ar tū naradzamū. Vaira par cylvāku pruotim, par sirdim. Vajag karuot par tū, lai mes byutu Latvejis pusē, mozuok par tū īnaidnīku.
Nivīna volūda nav ļauna, pat ka tamā runoj īnaidnīks. Maņ ilgus godus cīši patyka pierkt elektroniskuos gruomotys interneta platformā litres.ru. Itūšaļt es tū vaira naspieju. Maņ ir žāl likt tī naudu, bet es nabeigšu laseit krīvyski klasiku voi tū, kas nav saisteits ar Putina režimu. Ituo īmasla dieļ jau nabeigsim klauseitīs Šostakoviču voi Čaikovski, taipat laseit Bulgakovu. Kijivā ir Bulgakova muzejs. Pats Bulgakovs ir krīvs, bet cielīs nu Ukrainys. Ir bejuse diskuseja – kū dareit ar muzeju? Navajag īt galiejeibuos. Cytreiz ruodīs, ka iz itom galiejeibom myus aicynoj īnaidnīki.
Itūšaļt svareigs vaicuojums ir par vaļsts budžeta pīškieršonu kulturys sferai krizis i kara laikā. Daži skaita, ka kara laikā ir svareiguokys jūmys, kū napīcīšams finansēt, pīmāram, aizsardzeiba i medicina, kulturai palīkūt ūtrajā planā. Voi kulturys funkceja pagaisynoj sovu nūzeimi taidā laikā? Vabyut ūtraižuok – daboj vēļ leluoku vierteibu?
Prūtams, budžetu niu sadaleit ir bezgola gryuts. Aizsardzeibai nūteikti ir juoīdola, taipat prosa ari medicina, bet kulturys nūzeime nikaidā gadīnā nav juopazamynoj. Var jau saceit – puorīs gryutī laiki, tod atsagrīzsim pi kulturys, bet tod jau vaira nikuo nabyus… Tod tūmār ir juosavalk tuos jūstys.
Niu redzim, cik lelu pasauļa atzineibu ir sajāmuse ukraiņu tauta ar sovu kulturu. Voi kulturu var skaiteit ari par īrūci karā?
Tai jau soka, ka itys kars ir izveiduojs ukraiņu naceju. Jī aizstuov sovu zemi, jī nauzbryuk. Krīvejis armeja ir demoralizāta. Par kū jī karoj? Jim nav tuos idejis. Ukrainim ir ideja.
Mes jau arī aizstuovātu sovu vaļsti. Obligatais vaļsts dīnasts ir duorgs, bet tūmār tys ir vajadzeigs. Eipaši jaunīšim. Vajag puišus drupeit sakuortuot. Dūmys i fiziskū gataveibu. Jī poši saprūt, ka tys ir vajadzeigs. Jim ir juobyut aizstuovim, juobyut styprim, juoprūt aizstuovēt sovus vacuokus, zemi i meitinis.
Itymā emocionali gryutajā laikā ir cīši svareigi saglobuot palīkūšuos vierteibys, kas ir myusu tautys pamatā. Kas byutu tys, kas spiej salīdēt tautu, raiseit patriotismu?
Myusu pošu vaļsts ideja. Lai voi kai teik lomuota vaļdeiba, tei tūmār atīt i aizīt, tok vaļsts ir vīna. Maņ ir vīns saleidzynojums – muna mozdāla tāvs ir nu Irakys Kurdistanys. Jūs tauta ir daudzreiz leluoka par myusu. Jis vysu laiku breinojās i ar boltu skaudeibu soka: “Jums ir vaļsts, tok mes sovu vaļsti navarim dabuot.” Jim nav vaļsts, jī ir tik taida teritoreja. Mums napylnam pusūtram miļjonam ir sova vaļsts, sova kultura, sova volūda, sova spieceiga literatura, muzyka.
Cik patīseibā mums ir daudz izcylu cylvāku, kas ar sovu profesionalū nūsadorbuošonu izasytuši pasaulī. Cik mums daudz izcylu dirigentu, pīmāram, Andris Nelsons. Taipat myusu Elīna Garanča, Iveta Apkalna. Byuteibā jau kultura ari ir tys, kas myus apvīnoj.
Kaidu jius redzit Latveju iz prīšku, pīmāram, pīcu godu laikā?
Pīcu godu laikā byus gryuši. Ceru, ka cytugod beigsīs kars. Mums juopaleidz Ukrainai. Prūtams, energetiskuo krize vēļ tik dreiži nasabeigs. Dūmoju, tys, ka mes aizīsim nu Krīvejis gazis atkareibys, ir tikpat nūzeimeigs nūtykums kai tod, deveņdasmytajūs, kod nu Latvejis izvede krīvu armeju. Mes tai kai atgivom naatkareibu, tok tamā pat šaļtī izaruod, ka nimoz nabejom naatkareigi.
Eiropai itūšaļt, prūtams, ir gryušuok, jī tok nav pīroduši pi taidu apstuokļu. Ite mums ir vīgļuok. Kai soka tymā anekdotā – latgalīšim vysod krize pi pakalis! (Smejās). Tai jau ir. Labi, pādejūs godus bejom suokuši lobuok dzeivuot, daudz ceļuojom. Eiropīši beja pīroduši pi lobuos dzeivis. Mums jau nav nikaidu problemu aizīt i iz humpalom sasapierkt. Reizē varim i pasaprīcuot, ka ītaupom i saglobojam dobu, na jau pierkom Kīnys lupotys.


text:
St. Škutāns, M.I.C.
Katōļticeibas vēsture un katekisms
§ 5. Par myusu pyrmdzymdynōtōjim un jūs krisšonu
71. Kai Dīvs radeja pyrmū cylvāku, Odumu?
Dīvs izveidōja cylvāka mīsu nu zemes un īdvese jymā namērsteigu goru; tai tyka radeits pyrmais cylvāks (Verīs: 1. Moiz. 2:7).
72. Nu kō Dīvs izveidōja Īvu?
Dīvs izveidōja Īvu nu Oduma sonkauļa, kod Odums gulēja cītā mīgā (Verīs: 1. Moiz. 2:21).
73. Kōpēc Dīvs veidōja sīvīti nu veirīša kaula?
Tai Dīvs dareja tōpēc, lai veirīts un sīvīte, kai veirs un sīva, tai vīns ūtru mīļōtu, it kai tī byutu vīna mīsa un dvēsele.
74. Kai Dīvs paaugstynōja cylvāku pōri vysim radejumim?
Dīvs radeja cylvāku pēc sova veida un leidzeibas (1. Moiz. 1:27).
75. Kaidā veidā cylvāks beja leidzeigs Dīvam?
Jys beja leidzeigs Dīvam ar tū, ka beja apveļteits ar dabyskom un pōrdabyskom dōvonom, ar kurom jys atgodynōja Dīvu.
76. Kamā pastōv dabyskos dōvonas?
Tōs pastōv seviški tymā, ka cylvāka dvēsele ir namērsteigs gors, apdōvynōts ar prōtu un breivu grybu.
77. Kamā pastōv pōrdabyskos dōvonas?
Tōs pastōv seviški tymā, ka:
1. pyrmais cylvāks beja svātdorūšōs žēlesteibas stōvūklī un reizē ar tū jam beja Dīva bārna gūds un tīseibas uz dabasu vaļsteibas īmontōšonu;
2. jymā jyutas beja padūtas prōtam un
3. jys nikod nabyutu bejis padūts cīsšonom un nōvei.
78. Kōpēc tōs sauc par pōrdabyskom dōvonom?
Tōpēc, ka tōs napīdar, leidzeigi dabyskom dōvonam, pi myusu ciļvēceigōs dobas īpašeibom, bet gon ir naparosta un breiva Dīva pīškērtō dōvona.
79. Voi šū breivū Dīva dōvonu myusu pyrmdzymdynōtōji sajēme vīneigi dēļ sevis?
Jī tū sajēme ari dēļ vysim sovim pēcnōcējim. Tai ka, saskaņā ar Dīva izkōrtōjumu, na tikai dabyskom, bet ari pōrdabyskom dōvonom vajadzēja pōrīt uz vysu ciļvēces dzymumu.
80. Zam kaidim nūsacejumim jī sajēme pōrdabyskos dōvonas dēļ sevis un dēļ sovim pēcnōcējim?
Jī tōs sajēme zam nūsacejuma, ka īvāros Dīva pavēli naēst kaida kūka augļus (Verīs: 1. Moiz. 2:17).
81. Kōpēc Dīvs deve jim šaidu prīkšrokstu?
Jys tū jim deve, lai jī ar sovu paklauseibu nūpeļneitu sev myužeigū svātlaimi; dēļ tō jim tyka dūta svātdorūšō žēlesteiba.
82. Voi Odums un Īva izpiļdēja šū prīkšrokstu, kurs beja tik vīglys?
Nā. Jī lauze šū Dīva pavēli un ēde aizlīgtū augli (1. Moiz. 3:6).
83. Voi šys pōrkōpums beja lels grāks?
Jā, tys beja ļūti lels grāks, tōpēc, ka jim beja dūta zynōšona par Dīvu, jī tūmār vairōk īticēja čyuskai (kura beja pats valns: Atkl. 20:2) nakai Dīvam. Jī sasadumpōja pret sovu Radeitōju un gribēja byut Jam leidzeigi (1. Moiz. 3).
84. Kai tyka nūstrōpāti Odums un Īva?
1. Jī zaudēja pōrdabyskos dōvonas un reizē ar tū tyka samozynōtas jūs dvēseļu spējas.
2. Jī tyka izdzeiti nu paradizes, kurā Dīvs jūs beja nūvītojis un
3. Jim draudēja myužeigō pazusšona.
85. Voi myusu pyrmdzymdynōtōji pazaudēja pōrdabyskos dōvonas tikai dēļ sevis?
Nā. Tai kai ar sovu paklauseibu jī tōs byutu saglōbojuši na tikai dēļ sevis, bet ari dēļ sovim pēcnōcējim, taipat ar sovu napaklauseibu jī tōs pazaudēja na tikai dēļ sevis, bet ari dēļ mums vysim, un ar tū vysu ciļveces dzymumu īgryude brīsmeigā pūstā.
86. Kamā pastōv tys pūsts, kaidā myusu pyrmdzymdynōtōji īgryude vysu ciļvēces dzymumu?
Pūsts pastōv tymā, ka grāks, ar vysom liktineigajom tō sekom, pōrgōja nu Oduma uz vysu ciļvēci, tai ka mes vysi nōkam pasaulī ar grāka traipu.
„Caur vīnu cļilvāku pasaulī ir īnōcis grāks un ar grāku — nōve; tai nōve ir pōrgōjuse uz vysim cylvākim“ (Rom. 5:12). „Redzi, es nalīteibā asmu ījimts un grākūs ir mani ījāmuse muna māte“ (Ps. 1:7). Vīneigi vyssvātōkō Jaunova Marija, caur sevišku žēlesteibu un privilēģiju, nōkamus Kristus nūpalnu dēļ, ir bejuse breiva nu ik kotra grāka traipa.
87. Kai sauc tū grāku, kurā mes vysi dzymstam?
Tū sauc par īdzymtū grāku, tōpēc, ka na mes poši asam tū padarejuši, bet gon tū esim it kai montōjuši nu myusu pyrmdzymdynōtōjim, kuri beja vysas ciļvēces sōkums.
Vīneigi Dīvmōte Jaunova Marija beja breiva nu īdzymtō grāka. Tōpēc jū sauce par Bazvaineigi Ījimtū. Myusdīnu katōļticeigajim šei patīseiba seviški labi ir jōīgaumej, tōpēc, ka leidzeigi daudzom cytom myusu ticeibas patīseibom, ari šei patīseiba teik liberalu un modernisma pōrstōvu apkarōta.
88. Voi īdzymtais grāks, kuru mes naasam nādarejuši, ir tūmār eists grāks?
Jā, tys ir dveseles nōve — taitod patiss grāks (Trid. konc. 5. ses.).
Montōjūt Oduma grāku, vyss ciļvēces dzymums zaudēja sovu pyrmātnejū svātumu un taisneigumu, tys ir svātdorūšū žēlesteibu un vysas pōrdabyskos dōvonas, kaidas beja ar tū saisteitas. Taidā ceļā cylvāks beja goreigi miris, atkritis nu Dīva; jys nabeja vairs spējeigs sasnēgt sovu pōrdabyskū mērki. Krytušajā cylvākā Radeitājs redzēja samaitōtu sovu pyrmōtnejū plānu un navarēja vairs ar patyku vērtīs uz degradētū cylvāku. „Mes vysi bejom pēc dobās dusmu bārni, tōpēc, ka bejom myruši grākā“ (Ef. 2:3).
89. Kaidas liktineigōs sekas kūpā ar īdzymtū grāku ir pōrgōjušas uz vysim cylvākim?
1. Cylvāki beja krytuši nažēlesteibā pi Dīva, zaudēja Dīva bārnu stōvūkli un tīseibas uz dabasu vaļsteibas īmontōšonu.
2. Jim pīmyta nazynōšona (ignorance), kaisleibas un teiksme uz ļaunu kai ari
3. vysaida veida cīsšonas, sōpes un nalaimes, un beidzūt nōve.
„Es radžu cytu lykumu munūs lūcekļūs, kas karōj pret munu prōta lykumu“ (Rom. 7:23). „Cylvāka sirds īcere un dūmas ir steidzeigas uz ļaunu nu pošas jō jauneibas“ (1. Moiz. 8:21). „Nu šyupeļa leidz kopa molai smogs dorbs ir cylvākam un smoga nosta vysim Oduma bārnim“ (Ecclus. 40:1). „Dīvs radeja cylvāku nasamaitōtu, bet caur satana skaudeibu nōve ir īnōkuse pasauli“ (Gudr. 2:23, 27). Šū dīviškos atklōsmes mōceibu aplīcynoj piredze un bedeigī fakti nu vysas ciļveces vēsturēs (Sal. Rom. 7:18—24).
90. Voi grāka liktineigōs sekas skōre vīneigi cylvākus?
Dīva strōpe pīmeklēja ari zemi, kura cylvāka lobumam beja radeita.
Pēc pyrmdzymdynōtōju grākā krisšonas, Dīvs sacēja Odumam: „Nūlodāta ir zeme tovā dorbō, ar svīdrim un pīpyuli tu ēssi (sovu maizi) par vysom tovas dzeives dīnom. Erškeižus un dodzus tei tev radeis“ (1. Moiz. 3:17—18).
91. Kas byutu nūticis ar cylvāku, jo Dīvs nabyutu jam parōdējis sovu žālsirdeibu?
Nivīns nabyutu varējis sajimt žēlesteibu un byut atpesteits.
92. Kōpēc nivīns nabyutu varējis sajimt žēlesteibu?
Tōpēc, ka Dīviškō taisneiba praseja grākam pīmārotu gondarejumu un nivīns radejums, seviški, tik dziļi krytušais cylvāks, nabeja spējeigs dūt taidu gondarejumu.
93. Kaidā veidā Dīvs parōdēja sovu žālsirdeibu cylvākam?
Jys jam apsūleja Pesteitōju,Kurs, piļneigi gondareidams, nūceļs grāka vaiņu, sagodos jam žēlesteibu un atdabos zaudātōs tīseibas uz dabasu vaļsteibas īmontōšonu (verīs. 1. Moiz. 3:15).
„Taipat kai vīna (Oduma) vaiņas dēļ par vysim cylvākim ir nokuse pazudynōšona, tai Vīna (Kristus) taisneibas dēļ par vysim cylvākim nōcis attaisnōjums dzeiveibai ... taipat kai grāks vaļdejis nōvei, tai ari žēlesteiba caur taisneibu myužeigai dzeivei“ (Rom. 5:18, 21).
94. Jo bez Pesteitōja žēlesteibas nivīns navar byut pesteits, ltai tod tī, kas dzeivōja pyrms Kristus atnōkšonas, byutu varējuši tikt dabasūs?
Tī, kas dzeivōja pyrms Pesteitōja atnōkšonas, teišam navarēja tikt dabasūs pyrms Jō. Bet ar žēlesteibas paleidzeibu, kaidu Dīvs, nokūšō Pesteitōja nūpalnu dēļ tim deve, jī varēja nūpeļneit sev dabasūs un tymūs nūkļyut kūpā ar Pesteitōju, kod Jys pēc sovas augšanceļšonōs atsagrīze dabasūs.
Teišam vysa Vacō Dereiba līcynoj, ka daudzas izcylas žēlesteibas Dīvs beja pīškeiris izraelīšim un taisneigajim, kas dzeivōjuši zam patriarchu lykuma.
95. Voi Dīvs deve žēlesteibas ari pogōnim jūs dvēseļu glōbšonai?
Jā. Jys pasarōdeja ari pogōnim un dažaidā veidā jūs skubynōja uz nūžālōšonu un dzeives lobošonu. Tū Jys darēja:
1. caur sirdsapziņas bolsu un īkšejū impulsu;
2. caur izcylim cylvākim, kaidus uzmudynōja nu jūs pošu vyda;
3. caur izraelīšim, kuri ar sovim Svātim Rokstim beja nūklivuši storp tim un
4. dažkōrt caur engelim, sapnim, breinumainom parōdeibom.
1. „Jī (losi: pogōni) dorbūs rōdeja, ka lykums ir īraksteits jūs sirdīs; sirdsapziņa ir jūs līcineica, un tūs dūmas vīna ūtru voi nyu apsyudzēs voi ari aizstōvēs“ (Rom. 2:15).
2. „Jys naatstōja Sevi bez aplīcynōjuma, dareidams labi nu dabasim, dūdams leitu un augleigus laikus“ (Ap. d. 14:16).
3. „Jys tōpēc jyus (izraelīšus) izkaiseja storp pogōnim, ... lai jyus pasludynōtu Jō breinumdorbus un, ka nav cyta tik vareiga Dīva ōrpus Jō (Tob. 13:4).
4. Symtnīks Kornelijs sajēme ziņojumu caur engeli (Ap. d. 10:3); Nabukadnecers caur sapni (Dan. 2:4); Baltasars ar nūslāpumainas rūkas rokstu uz sīnas (Dan. 5); Balaama caur sovu ezeli (Num. 22:28—30).
96. Kopēc Pesteitōjs naatnōce tyuleņ pēc pyrmdzymdynōtōju krisšonas?
Lai ciļvēce vyspyrms nu pīredzes saprostu, cik Ielā pūstā tū ir īgryudis grāks, un ka nivīns cyts naspēj jū glōbt kai tikai pats Dīvs.
„Muns bārns, esi par skaistu Dīva attālu un īneist grāku, kas īnese pasaulī vysaida veida ļaunumu. „Grāks dareja nūžālōjamas tautas“ (Par. 14:34).


text:
„Muns spūžais gaismys stors” – Naaizmērstulei veļteituo konkursa dorbs
Kaidreiz laukūs dzeivuoja meitineite Anceite. Anceite vuicejuos sastajā klasē i gribēja kliut par tīsnesi, bet juos klasisbīdri apsmēja meitinis izvieli par nuokūtnis profeseju. Lauku bārni pat nadūmuoja sapņuot par nūpītnom profesejom, kotrs mieginuoja īsasaisteit lauku dzeivē i izavielēt attīceigu fiziskū dorbu.
Anceite beja vīneiguo teicamneica lauku skūlā. Skūlūtuoji vysod atbaļsteja meitinis idejis i aicynuoja jū īsasaisteit papyldus nūdarbeibuos. Anceite cīši gribēja īgiut jaunys zynuošonys, bet jai nabeja taidu īspieju. Meitine dzeivuoja kūpā ar babeņu. Anceitis baba vielējuos, lai unučka kliutu par vetuorstu. Babeņai vysod beja napīcīšoma paleidzeiba, tai kai bez muojis dorbim vēļ vajadzēja riupētīs par muojdzeivnīkim. Gimineitei klāvā beja vystys, cyukys, zūss i Anceitis mīļuokuo gūteņa Pīnene. Vokorus meitine pavadeja Pīnenis kluotbyutnē. Gūteņa izgluobe Anceiti nu vīntuleibys i bailem.
Piec sešim godim Anceite vuicejuos skūlā pādejū mienesi. Jai izadeve pabeigt īprīkšejuos vīnpadsmit klasis ar teicamom atzeimem i sakruot dīzgon lelu naudys summu apmuoceibom. Meitine gatavejuos braukt iz Reigu, muoceitīs universitatē i nuokūtnē struoduot par tīsnesi.
Pādejā laikā Anceites gūteņa stypri slymuoja. Babeņai nabeja naudys, lai apmoksuotu uorsteišonu, i partū, ilgi nadūmuodama, meitine nūlēma krītni maineit sovus planus. Sovys vielmis Anceite atmete iz ūtrū planu. Tagad jai beja napīcīšama vetuorsta paleidzeiba. Meitine pajēme vysu sakruotū naudu i kūpā ar Pīneni devēs pi doktera. Atbraukuse nūteiktā vītā, Anceite izreiz pīsavērse gūtenis uorstiešonai. Izaruodeja, ka par vetuorstu struoduoja meitinis bierneibys draugs Ivars. Sasatikšonys laikā jī ilgi runuoja i puorsprīde par tagadejū dzeivi. Uzklausejs draudzini, Ivars pīduovuoja Anceitei dorbu veterinara klinikā. Prūtams, jai beja juopījem pīduovuojums, tai vysa sakruotuo nauda tīsneša sapyna pīpiļdeišonai tyka iztārāta. Anceite nasabāduoja, partū ka zynuoja, ka babeņai patiks juos pījimtais lāmums.
Uorstiešonys kurss beidzēs, i Anceite atsagrīze iz sātu kūpā ar dzeivisprīceigū Pīneni. Baba atbaļsteja mozmeitu i cīši prīcuojuos par taidim apstuoklim. Dreizumā gimene nūlēme puorsaceļt iz leluoku piļsātu, lai Anceite varātu mīreigi apmeklēt dorbu.
Dzeive turpynojās… Myusim ir juopījem nūteikūšais i juopuorstuoj uzatraukt par nuokūtni. Nuokūtne ir nalels nūslāpums… Nivīns nazyna, kas nūtiks tuoļuok. Kotram ir sovs nūteikts mierkis, i kotram ir īspieja tū sasnēgt. Bet plani var maineitīs. Vyss nūteik iz lobu!
Autore: Viktorija Razguļajeva, Zilupis vydškolys 8.c klase


text:
Portals lakuga.lv rokstu serejā “Muna vīta” viesteis par Latgolys vītu sajiutom administrativi teritorialajā reformā
Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv, kuruo saiminīks ir bīdreiba “LgSC”, niu pīduovuos rokstu i video materialu sereju “Muna vīta” par vairuoku Latgolys vītu i tūs īdzeivuotuoju sajiutom ituo gods administrativi teritorialajā reformā, kai ari īsavērs kotrys vītys pīdareibys ceļūs viesturis gaitā. “Muna vīta” materialūs byus stuosti par Baļtinovu, Naujini i Pušmucovu.
Rokstu i video materialu serejis “Muna vīta” mierkis ir skaidruot jaunuos administrativi teritorialuos reformys izmainis, kai tuos ītekmej Latgolys regiona mozuos vītys, jemūt vārā kulturvidis, kulturpolitikys i pīdareibys vaicuojumus, serejis nūsaukumā simboliski savejūt, kai kotrys vītys īdzeivuotuoju sajiutys par sovu apdzeivuotū vītu, tai ari nūsaceitū vaicuojumu, kur tod ir tei pīdareibys vīta car laikim. Rokstu serejā varēs skaiteit i nūsavērt stuostus par dažaidom Latgolys vītom i tūs ļaudim. Kotru nu itūs vītu reforma ītekmej dažaidi – kuru vaira, kura tai i izmainis cīši napajiut. Serejā byus stuosti par Baļtinovu – īprīškejā teritoriali administrativajā īdalejumā mozuokū nūvodu Latvejā, bet niu cyta – Bolvu nūvoda – nu centra attuolu punktu, Naujini – vītu, kurai pīdareiba cīši nasamaineja, bet juopīrūn pi piļneigi jauna, da ituo nabejuša nūvoda nūsaukuma i reizē juosaprūt, kaids byus aizsuoktais process vēļ cytom izmaiņom iz prīšku – planavuotajai Augšdaugovys nūvoda apsavīnuošonai ar Daugovpiļs piļsātu, kai ari Pušmucovu, kuruos dzeivis ritmu nūvoda pīdareibys pamaineišona nu Cyblys iz Ludzys cīši naītekmej.
Sūpluok sasatikšonom ar nūvoda ļaudim, tūs sajiutom i puordūmom niulinejuos administrativi teritorialuos reformys procesūs, portalā varēs izzynuot vaira par kotrys vītys pīdareibu car laikim – kai bejs i kas pasamainejs godu symtu garumā. Taipat byus ari pa kaidai plašuokai sarunai ar itūs vītu aktivajim ļaudim.
Rokstu i video materialu sereju “Muna vīta” portala lakuga.lv komanda eistynoj Medeju atbolsta fonda finansātajā projektā “VĪTA”, projekta eistynuotuojs bīdreiba “LgSC”. Portala redaktoris Sandrys Ūdris sagataveitī stuosti par Baļtinovu i Naujini byus puorskaitomi ari žurnalā “A12”. Video materialu sagataveišonā sūpluok portala žurnalistei Sintijai Augustovai pīsadola Evita Broka i Ilva Anspoka, video grafikys taisejs Krišjānis Pleiko nu “Upes kinostudija”.
Portala skaiteituojim daīmami pyrmī rokstu serejis “Muna vīta” stuosti i video materials par Baļtinovu:


text:
Rībeņūs školuotuoju dīnā koncertēs “Dricānu Dominante”
4. oktobrī 16.00 Rībeņu kulturys centrā koncertprogramys “Dvēseles tilti” nūskaņuos Andra Eriņa skaneiguokuos dzīsmis izdzīduos i izspielēs “Dricānu Dominante”.
Kai jau viesteits īprīšk, 22. novembrī i 23. janvarī Latgolys viestnīceibā GORS nūtiks latgalīšu muzika, dzīšmu i tekstu autora Andra Eriņa jubileja koncerti “Dvēseles tilti”. Koncertā Rībeņūs skateituoji i klauseituoji teik aicynuoti izbaudeit gaidamuos koncertprogramys nūskanis.
Īīšonys moksa: 3 eiro. Bārnim da 16 godu vacuma īīšona bez moksys.


text:
Izdūta kruosojamuo mandalu gruomota latgaliski “Byut!”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Izdūta pyrmuo kruosojamuo mandalu gruomota latgaliski “Byut!”. Tuos autore ir Kristiāna Rancāne, kura dorbojās sovā mozajā uzjāmumā “SimplyLove”, rodūt vysaiduokys īdvasmys gruomotys i uzleimis.
Kristiāna stuosta, ka kruosojamuo mandalu gruomota “Byut!” ir par Latgolu – dobu, dorbu, saimi, draudzeibu, mīlesteibu, latgaliskū identitati i patriotismu. Tamā ir 60 mandalu i tikpat Kristiānys atziņu par jai svareigajom īprīšk nūsauktajom vierteibom, vēļ ari vīta latgaliskūs citatu i atziņu pīraksteišonai, kai ari treis rodūši uzdavumi, kurūs kotrys var izzeimēt sovu mandalu. Ar gruomotu autore gryb izsaceit sovu pīdereibu Latgolai, kai ari pastreipuot tū, ka, lai kur myus aizvastu dzeive, ir juoatguodoj sovys saknis i juokūp pīdereibys sajiuta.
Sovu mozū uzjāmumu “SimplyLove, IK” jei izveiduojuse 2021. godā. “Vyss suocēs ar dūmu, ka grybu koč kū sovā dzeivē maineit. I tod beja myužeigais vaicuojums – kai tū izdareit? Kaidu vokoru, atīmūt sātā nu dorba školā, es veiram īsaminieju par tū, ka grybu koč kū izveiduot, radeit koč kū, tok nazynu, kas varātu byut tys, kas patyktu i saītu. Veirs īrūsynuoja pīraksteit vysys – pat puordrūsuokuos – idejis, kas īt pruotā. Vokors tyka aizvadeits namiteiguos puordūmuos i, laižūtīs mīgā, maņ pruotā īguoja ideja par sapynu, īceru i mierku gruomotu “Sapnim būt!”. Tys ari ir pyrmais “SimplyLove” produkts. Taišni tam izzeimieju pyrmuos mandalys. Roduos ideja ari par mandalu gruomotu, kurā sūpluok mandalom ir ari munys atzinis par mīru. Tai roduos kruosojamuo gruomota “Mandalas mieram”. Piečuok roduos ari treis uzleimu komplekti ar īdvasmojūšim, humora pylnim i romantiskim uzrokstim. I niu asu izdavuse pyrmū kruosojamū mandalu gruomotu latgaliski – “Byut!”,” stuosta Kristiāna.
Jaunajā gruomotā Kristiāna ar sevi īpazeistynoj kai “latgalīti, kura poša narunoj latgaliski, tok sirdī cīši mīļoj sovu zemi, bezgaleigū plašumu i skaistumu”. Partū interesanti izzynuot, deļkuo jai ruodejīs svareigi izdūt gruomotu taišni latgaliski. “Maņ jau seņ beja dūma par tū, ka grybu izveiduot koč kū latgaliski, tok vysod tryuka puorlīceibys, ka tū variešu, jo poša narunoju latgaliski. Šaļtī, kod pruotā īguoja dūma par mandalu gruomotu latgaliski, vaicuoju, voi veirs byutu ar mīru paleidzēt ar tekstim, kai ari, voi jis zyna kaidu, kurs varātu puorsavērt, voi vyss latgaliski ir pīraksteits korekti. Kod sajiemu apstyprynojūšu atbiļdi, zynuoju, ka tū dareišu. Skaitu, ka latgaliski ir puoruok moz gruomotu, i itaidys gruomotys vēļ nabeja nivīnys,” stuosta Kristiāna, kuru volūdys vaicuojumūs gruomotys tapšonys procesā konsultēja portala lakuga.lv redaktore Laura Melne.
Par īspiejom nūpierkt gruomotu var izzynuot “SimplyLove” Instagram i Facebook lopuos.


text:
“Kolnasāta” 4. majā sveic Latveju svātkūs
Latvejis naatkareibys deklaracejis atjaunuošonys dīnā “Kolnasāta” cīmā sagaida latgalīšu dzejneicu Annu Rancāni.
Annai Rancānei pyrms puors nedeļu pīškierta Latvejis literaturys goda bolvys specialuo bolva par pārņ izguojušū dzejūļu kruojumu „Pylni kārmani dabasu. Bezdelīgu pasts”.
Sarunā par latgalīšu dzeju i Atmūdys laika idealim dzejneica reizē ir skorba, reizē ari cereibu pylna. Jei stuosta kai par sajimtū bolvu, sovu dzeju i īdvasmu, tai ari par sabīdriskū dzeivi i darbeibu, juos pošys pīredzi i nūskaņuojumu kai pyrms 23 godu, tai ari šudiņ.
Raidejuma nūslāgumā izskaņ dzīsme “Skaidruo volūda” ar Annys Rancānis vuordim i Eugena Karūdznīka muzyku. Itys 1994. goda īroksts īt nu Latvejis Radejis fonotekys, jū īdzīduojs Aleksandrs Priževoits-Zeimuļs.
Dzīsme “Skaidruo volūda” teik saukta par latgalīšu himnu i teik izpiļdeita latgalīšu saīšonuos. Reizē jei īmīsoj Atmūdys laika cereibys, reizē ari aplīcynoj ticeibu latgaliskajam pasauļam i latgalīšu volūdai kai pasauļa vasaluma saturātuojai sevī.
Lai itei dzīsme izskaņ kai sveicīņs Latvejis vaļsts svātkūs kotram radejis klauseituojam i Lakugys skaiteituojam!
Reportažā izskaņ Gunys Zvīdris interveja ar Ludzys Tautys noma senioru deju kolektiva “Atvosora”vadeituoju Sarmeiti Stapuli-Zagorsku i pošim doncuotuojim.
Deju kolektivs “Atvosora” sovu dzeivis prīcu daņčūs atkluoj jau caturtū godu symta dali, jūs vadeituoja struodoj jau 15 godu. Kolektivs rauga dzeivuot latgaliskumā, saprast i uzturēt dzymtuos pusis koloritu. Kolektivā doncoj dažaidus dančus, bet vysu lobuok pi sirds pošim izpiļdeituojim īt taidi, kam pamatā ir latgalīšu tautys dzīsmis. “Atvosorys” daņči „Ols lobs, gosti lobi”, „Zoļa„, i „Buobu daņcs” ir īgivuši atzineibu dažaidūs jaunradis konkursūs, niu juos doncoj ari cyti kolektivi Latvejā.
“Atvosorys” jubilejis koncerta “Peirāgs ar ūdzeņu” ūga beja doncuotuoju savuoktūs receptu gruomotys “Doncuotuoju receptu būrtneica” prezentaceja. Kolektivu vīnoj kai kūpeigi pasuocīni, mīleisteiba pret daņčim i dzīsmem, tai ari tradicejis. Vīna nu taidu – vysod, laižūtīs ceļā, pajimt leidza kaidu gastiņci. Tuo deļ tod ari ir topuse itei “Doncuotuoju receptu būrtneica”.
Valentins Lukaševičs vuordineicā atkluoj i skaidroj, kas ir „latvīts”. Kaida, pyrmom kuortom, ir ituo vuorda izceļsme i, ūtrom kuortom, cik lela nūzeime tymā ir latgaliskajam.
.
Zinis eisumā
4. majā, Reigā, Malngolvju nomā, tyka pasnīgti apbolvuojumi par nūpalnim Latvejis vaļsts lobā i par tāvu zemis mīlesteibu.
Latvejis vaļsts augstuokūs apbolvuojumus Ordeņu kapituls ir pīškiers itaidim Latgolys izcylajim cylvākim: Atzineibys krysta III škiru Daugovpiļs prokuraturys viersprokurorei Vijai Šnepstei, Atzineibys krysta IV škiru literaturpietneicai, Rakstnīceibys i muzykys muzeja golvonajai kruojuma globuotuojai i dzymušai sakstagalītei Annai Eglienai, fotografam, sabīriskajam i kulturys darbinīkam preiļuonīšam Igoram Pličam i Aglyunis nūvoda pošvaļdeibys darbineicai Inetai Valainei.
Kulturys ministre Žaneta Jaunzeme-Grende aicynuojuse veiduot Latgolys kulturys kanonu, kas nuokutnē varātu kolpuot par pamatu na viņ projektu vierteišonai, bet ari kai izzinis olūts par Latgolys kulturviesturiskajom vierteibom.
Pošlaik Latvejis Kulturys kanonā īkļautys treis Latgolys tradicejis – pūdnīceiba, maja dzīduojumi pi krysta i myrušūs ofīcijs ci saļmu dzīduošona, kai ari Juoņa Ivanova 6. jeb „Latgolys symfoneja”.
Latgolys Regiona atteisteibys agenturys administrātajā Latgolys kulturys programys projektu konkursā itūgod īsnīgti 97 projekti.
Konkursa rezultati byus zynomi 10. majā.
Daugovpilī atkluots Latgolys uzjiemiejdarbeibys centrs. Tei īcarāta kai vīnys pīturys agentura i īsakļaus vīnuotā konsultaceju teiklā, lai nūdrūšynuotu atbolstu uzjiemiejdarbeibys atbolstu. Taidā veidā teik eistynuota Latgolys reiceibys planā īkļautuo ideja par puornūzaru atbolsta institucejis izveidi Latgolā.
Latgolā ir īcarāts izveiduot reģiona teritorialū teiklu ar birojim Daugovpilī, Bolvūs i Rēzeknē, kai ari nūdrūšynojūt specialistu pīejameibu reizi nedeļā kotrā pošvaļdeibā.
Rēzeknē 1. majā nūtics „Rasādu opluots 2013” i NVA vakanču godatiergs.
Opluots ir tierga laukums ci tiergs, rasāds ir stuodi, dāsti, lecekts. Pavasara godatiergā pīsadaleja stuodu audzātuoji nu vysys Latgolys, pīduovojūt itepat audzātus i Latgolys klimatam pīmāruotus augus. „Rasādu opluotā” pīsadaleja dažaidi kolektivi: pyutieju orkestris “Rēzekne”, kapela “Dziga”, grupa “Laimas Muzykanti”, folklorys kūpys i deju kolektivi.
Nūdarbynuoteibys vaļsts agenturys vakanču tiergs ir daļa nu pasuokumu kūpys, kod agentura vysā Latvejā pīduovoj sezonys vakaņcis, puorsvorā lauksaimnīceibā, ryupnīceibā, turismā. Tei ir īspieja dorba deviejim sasatikt ar dorba jiemiejim, īgiut informaceju par dorba īspiejom i profesionaluos izaugsmis vaicuojumim, veikt pyrmuos dorba intervejis.
Dagdys nūvoda pošvaļdeiba sajāmuse vīnu nu trejom rodūšuos darbeibys nedelis „radi!2013” bolvom kategorejā “Nūvodi ar īdzeivuotuoju skaitu viers pīcom tyukstūšom pīci symtim” par divejom iniciativom:
– akceju “Kliusti uzjiemiejs laukūs”, kuruos mierkis ir aktivizēt jaunīšu suokt uzjiemiejdarbeibu laukūs,
– kai ari par izstuožu zālis izveidi Jaundūmis muižā i juos teritorejis lobīkuortuošonu, tai veiksmeigi i efektivi izmontojūt juos unikalitati turisma atteisteibai nūvodā.
Rībeņu nūvoda Kastīris bibliotekys vadeituoja Silvija Kotāne sajāmuse Latvejis Nacionaluos bibliotekys Atbolsta bīdreibys bolvu “Pogosta bibliotekars – Gaismys nesiejs” Latgolys regionā. Bolvu jau septeitū godu piec kuortys sajam bibliotekari, kas sovu biblioteku izveiduojuši par vītejū “gaismys pili” deļ dažaidu paaudžu i interešu īdzeivuotuoju, dorūt vaira, kai tū līk dorba pīnuokumi.
Latgolys regionaluo televizeja vysu maju veiduos prīkšvieliešonu diskuseju raidejumu ciklu “Regioni izavielej – Latgola bolsoj”. Kotrā raidejumā pīsadaleis konkretu nūvodu kandidati, kas diskutēs sovā storpā.
Raidejumūs bez moksys varēs pīsadaleit pa vīnam puorstuovam nu kotra konkretajā Latgolys voi Sielejis nūvodā īsnīgtuo saroksta.
.
Kulturys nūtykumu afiša
Nu 3. leidz 20. majam Reigā nūteik Daugovpiļs teatra dīnys, vairuokūs teatrūs varēs nūsavērt lobuokuos teatra izruodis latvīšu, latgalīšu i krīvu volūduos.
Tymā skaitā – 18. majā Latvejis Nacionalajā teatrī tiks ruodeita latgaliski īstudātuo izruode „Vosorys saulgrīžu burvesteibys”.
Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā nu 8. leidz 12. majam nūtiks 8. Storptautyskuo konfereņce “Cylvāks. Kruosa. Doba. Muzyka. Rotko i abstraktais ekspresionisms”.
10. majā Rēzeknis kulturys nomā nūtiks Latgolys jaunīšu muzykaluo parade “Manc akorc 2013” – vokalūs, instrumentalūs i deju grupu, kai ari individualūs izpiļdeituoju konkurss.
Rītumu Bankys lobdareibys fonds sadarbeibā ar Vaļsts kulturys pīminekļu aizsardzeibys inspekceju izsludynuojs projektu konkursu “Latvejis sakralais montuojums”.
Pīsacejumus konkursam var īsnīgt sevkura Latvejis religiskuo organizaceja leidz 10. majam.
Golvonuo prioritate ir kulturys pīminekli, kas jau tagad atsarūn biedeigā stuovūklī i prosa nakavejūšu reiceibu jūs restauracejā ci konservacejā.
11. majā Bolvūs nūtiks skriejīņs apleik Bolvu azaram, a Rēzeknē Austrumlatvejis rodūšūs pakolpuojumu centrā „Zeimuļs” tiks atkluota fotoizstuode „Paaudžu burveiba”, kurā 8 Rēzeknis fotografi ir īmyužynuojuši mamys, babys i bārnus. Nūtiks ari koncerts i dažaidys aktivitatis bārnim.
Daugovpilī 11. i 12. majā nūtiks bārnu i jaunīšu muzykys konkurss “Daugovys pērle”, kū organizej Daugovpiļs Latvīšu kulturys centrs.
Maltys pogosta tautys nomā atkluota Latgolys pūdnīku dīnu izstuode. Izstuodē pīsadola vaira par 30 Latgolys pūdnīceibys meistaru ar traukim i sviļpaunīkim, glazātū i svāpātū keramiku, vyrpuotim i lypynuotim traukim, saimisteibā nūdereigu ci dekorativu keramiku.
Latgolā nūteik Muokslys dīnys. Bolvu nūvods pīduovoj apsavērt vairuokys izstuodis: jaunūs Muokslys školys muokslinīku portretu izstuodi, školotuoju rodūšūs tekstiltehnikā darynuotūs dorbus, metalkolumus, Latvejis aerofotografejis, studentu fotografejis i prīcuotīs par Bolvu nūvodneicys Elīnas Prancānis dorbim. Interesenti varēs sasatikt ar breivmuokslineicu Elitu Patmalnieci i apsavērt 14 vaļstu bārnu i jaunīšu zeimuotuos putynus.
Ludzys nūvoda pošvaļdeibys sātā apsaverama Jura Soikana Ludzys muokslys školys pedagogu kūpizstuode „Bez Bļuz_neišonys”.
Kai nūruoda muokslys školys puorstuove Sandra Vuorkale, “Izstuode ir mieginuojums atrast vītu latgaliskajam vizualuos muokslys pasaulī. izstuode ir vaira process na rezultats. Vaira vaicuojums kai atbiļde. Vaira neišona kai svīksts.”
Rēzeknis Kulturviesturis muzejā leidz 11. majam apsaverama četru muokslineicu Ilzis Griezānis, Vijis Stupānis, Agrys Ritinis, Vēsmys Ušpelis izstuode “Kvatro”.
Vysys četrys muokslineicys vīnoj pīdereiba Latgolai, vuiceibys Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolā, studejis Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filialē.
Kruoslovys Viesturis i muokslys muzejā leidz 5. juņam apsaverama jaunuos muokslineicys, Latvejis Muokslys akademejis studentis Ingunys Levšys izstuode “Veļtejums Kruoslovai”. Izstuodē apsaveramys grafikys i abstrakcejis izteikti pīsuotynuotūs tūņūs, malnbolti tušys zeimiejumi, kurūs transformāti motivi ar Latvejis dobai svešim kukaiņu i augu attālim, kas salaseiti autostopu braucīnī pa ceļam iz Franceju.
Preiļu nūvoda kulturys noma izstuožu zālē leidz 2. juņam apsaverama lītuvīšu muokslinīka Jonasa Pleckevičiusa gleznu izstuode “Latgola”. Izstuode ir veļtejums Latvejis Republikys naatkareibys atjaunuošonai.
Muokslinīks regulari ir pīsadalejs Latgolys muokslinīku aktivitatēs i īgivs na tikai draugus i dūmubīdrus, bet ari latgalīšu cīnu par mīlesteibu, ar kaidu jis stuosta par Latgolu sovuos gleznuos i rokstūs.
Jonas Pleckevičius dzeivoj Utenā i ir koordiniejs Utenys muokslys školys – bejušuos zyrgu posta stacejis – restaraucejis dorbus. Tys radejs interesi par senejuo zyrgu posta ceļa Sanktpīterburga-Varšava viesturi, muokslinīks i sagataviejs 3 gruomotys par itū temu, aprokstūt zyrgu posta ceļa stacejis Utenys apriņčī, nu Rēzeknis leidz Utenai i nu Kaunis leidz Daugovpiļam.
Leidz 26. majam Reigā, Dekorativuos muokslys i dizaina muzejā, byus apsaverama fotomuokslinīka Māra Maskalāna malnboltuos fotografejis izstuode „Nagļi. LV-4631”.
Fotografejuos ir īmyužynuoti Nagļu īdzeivuotuoji – nu vacu veiru i sīvu leidz pusaudžim i bārnim. Fotografejis radeitys, regulari braucūt iz Nagļu pogostu 20 godu garumā.
Muokslinīku apbyure itys Latgolys cīms, partū ka jimā nav lelpiļsātys burzmys, kņadys i steigys, bet gon pošpīteikami i nasamuoksluoti cylvāki, kas fascinej ar sovu dzeivis i dūmuošonys veidu. Jī ir rūdeiti sovstarpejuos i dzeivis ceiņuos, taišni deļtam jī ir atkluoti.
Autors uzskota, ka ir svareigi saglobuot līceibys par myusu dīnu Latgolu, lai juos viesteitu par 21. godu suoku cylvākim i jūs dzeivi, kasdīnu i svātkim. Ituos fotografejis ir kai pīmineklis vīnkuoršim lauku ļaudim.
.
4. maja “Kolnasātys” īroksts
Raidejuma komanda: Aigars Runčis, Daira Kokoreviča i Ilze Sperga.
Ka raidejums nasuoc skanēt automatiski, tod klausīs ITE.


text:
“Daugavpils 2027” komanda aicynoj iz tīšsaistis pasuokumu “Daugavpils RADA”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
30. novembrī 15.00 stuņdēs “Daugavpils 2027” “Facebook” lopā nūtiks tīšsaistis pasuokums “Daugavpils RADA”, kurymā atbiļdēs iz vaicuojumu – parkū Daugovpilei juobyun par Eiropys kulturys golvyspiļsātu 2027, informej dasacejuma “Daugavpils 2027” komunikacejis specialiste Jeļena Dedele.
Pasuokuma laikā Daugovpiļs 2027 komanda pastuosteis par tū, kai nūteik dorbs pi konkursa ūtruos kuortys dasacejuma izstruodis, kaida teik plānuota Eiropys kulturys golvyspiļsātys 2027 programa, kai jei ītekmēs Daugovpiļs i Latgolys regiona izaugsmi i ar kaidim izaicynuojumim daīs sasaskart.
Taipat pasuokuma daleibnīki varēs izzynuot ari par tyvuokajim kūpradis pasuokumim i vareibu jimūs īsasaisteit. Dasacejuma “Daugavpils 2027” izstruodis koordinatore Diāna Soldāne nūruoda: “Mums ir svareigi na viņ informēt sabīdreibu par dasacejuma izstruodis nūzeimi, gaitu i programā īkļautim pasuokumim, bet ari radeit platformu sarunai ar Daugovpiļs i Latgolys dzeivuotuojim par mums sevkuram aktualim vaicuojumim. Tai kai dasacejums teik izstruoduots, jamūt vārā vysaidus myusu piļsātys i regiona izaicynuojumus i sabīdreibys vajadzeibys, tod dzeivuotuoju vīdūklis i izpratne par procesa gaitu mums ir patīsi byutiska.”
“Daugavpils 2027” komanda aicynoj vysus interesentus pīsadaleit tīšsaistis pasuokumā i jau īprīšk, da 29. novembra, īsyuteit sovus vaicuojumus jūs “Telegram” kanalā, “Facebook” lopā voi “Google” anketā ITE. Iz vysim īsyuteitajim vaicuojumim tiks atbyldāts pasuokuma laikā. Īsapazeit ar Daugovpiļs Eiropys kulturys golvyspiļsātys dasacejumu var ITE.
Lāmumu par leidzdaleibu konkursā “Eiropas Kultūras galvaspilsēta 2027” Daugovpiļs piļsātys dūme pījēme 2020. godā ar mierki vairuot Daugovpiļs storptautyskū atpazeistameibu Eiropā, eistynojūt projektus, kuramūs na viņ īsaisteits plašs storptautyskūs partneru lūks, bet ari kuri veļteiti tēmom, kas ir aktualys vysā Eiropā, eistynojūt drūsmeigys, inovativys idejis kulturys i cytuos jūmuos sadarbeibā ar vysaidu kūpīnu puorstuovim, Daugovpiļs Universitati, uzjiemieju i apleicīnis nūvodu i piļsātu atbolstu, plaši īsaisteit dzeivuotuojus dasacejuma sagataveišonā, atteisteit piļsātvidis lobīkuortuošonu, aktualizēt socialūs i vidis vaicuojumus ar kulturys paleidzeibu. Ituogods julī tyka aizstuovāts konkursa pyrmuos kuortys dasacejums i Daugovpiļs tyka izvierzeita daleibai gola atlasē. Da 2022. gods 4. apreļa Daugovpilei pylnveiduotais dasacejums juopadūd Kulturys ministrejā. 2022. gods majā dasacejums juoprezentej storptautyskai žurejai, kuramā sūpluok 10 uorvaļstu ekspertim leidzdorbojās div Latvejis puorstuovi. Vīnu dīnu pyrma prezentacejis daži žurejis lūcekli pavadeis Daugovpilī, īpazeis jū kluotīnē.


text:
Testa autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
2021. godā beja daudz jubileju, kai nikod atzeimojams “100” na viņ cylvākim, ari izdavumim, īstuodem, nūtikšonom. Izpyldūt itū testu, vari na viņ puorbaudeit sovys zynuošonys Latgolys kulturys viesturē, tok ari izzynuot jaunus faktus.
#1. Viļānu vydsškolys geografejis školuotuojs i nūvodpietnīks Napoleons Rudko (1921–2001) ir izveiduojs i dybynuojs Viļānu Nūvodpietnīceibys muzeju. Jū interesiejuse ari vysys Latgolys viesture. Kuram nu itūs pietejumu jis ir leidzautors?
#2. Kaidu žurnalu 1921. godā suoc izdūt Latgolys Školuotuoju savīneiba?
#3. Kura ir 2021. gods jubilara Eugeņa Karūdznīka (1921–2003) popularuokuo komponātuo dzīsme?
#4. 1921. gods 10. oktobrī dybynuotuo Latgolys lauksaimnīceibys vydsškola niu ir populara pyrmuo leimiņa profesionaluos augstuokuos i profesionaluos videjuos izgleiteibys īstuode. Kai jū sauc myusu dīnuos?
#5. Zynuotneica Antonija Karule (1921–2001) napaspēja izdūt manuskriptu par Latgolys školu viesturi. Jei ir leidzautore daudzom padūmu laika ābecem, dabuojuse zynuotņu kandidatis, doktoris grādus. Kura ir juos zynuotņu nūzare?
#6. Žurnalā “Zīdūnis” sovys literata gaitys suokuši pazeistamī latgalīšu rakstnīki, kai Aļberts Sprūdžs, Konstantins Raudive, Juoņs Klīdziejs, Ontons Rupaiņs. Pyrmajā numerī gon daudz naatmynamu pseidonimu autoru. Kai seve nūsaucs izdeviejs?
#7. Viesturis doktors, arheologs Vladislavs Urtāns (1921–1989) dzims Ludzā, struoduojs Modūnis Nūvpdpietnīceibys muzejā, vadejs daudzus arheologiskūs izrokumus, sarakstejs ap 70 zynuotnisku rokstu, kūpā ar Jāni Graudoni popularzynuotnisku gruomota “Senatnes pēdās” (1961). Kai sauc V. Urtāna 1977. godā izdūtu monografeju?
#8. Popularuo povuorgruomotu raksteituoja i kulinarejis kursu vadeituoja Nina Masiļūne (1921–2019) ir ari pyrmuos i pagaidom vīneiguos povuorgruomotys latgaliski autore. Kaidus omotus Latvejis Republikā ījēme juos tāvs politiks Pīters Zadvinskis (1891–1965)?
#9. 1921. gods 24. aprelī Rēzeknē nūtyka Latgolys zemnīku 1. kongress. Kaida apsprīžama vaicuojuma sakarā?
#10. 1921. gods 25. februarī Nautrānu pogosta Dekterūs dzims tieļnīks Ontons Velikāns, veiduojs kopu pīminekļus latgalīšu kulturys darbinīkim, kai Andryvam Jūrdžam, Pīteram Miglinīkam, Ontonam Rupaiņam, Valerijai Seilei i cytim. Ar kuru tieļnīku jis sasadorbuojs?
#11. 1921. godā suoc izīt laikroksts “Jaunō Straume”, redaktors – Jezups Trasuns. Kaidys partejis izdavums tūlaik jis ir?
#12. 1921. godā Aglyunā nūdybynoj katuolisku veirīšu realgimnazeju, ari Ludzā teik atvērta latvīšu realgimnazeja. Kaidom zineibom pīgrīž viereibu realgimnazejā?
#13. 1921. gods 12. majā dybynuota pyrmuo Latgolys studentu organizaceja “Latgolas studentu savīneiba”, kas 1925. godā palīk par “Latgolas studentu bīdreibu”, a 1932. godā – par korporaceju “Montania”. Kaids ir vīna nu pīcu organizavcejis dybynuotuoju Pītera Baško literarais pseidonims?
#14. 1921. gods 10. aprelī Rēzeknē nūtyka Latgolys teatra pyrmuo izruode – beļģu rakstnīka Morisa Meterlinka luga “Māsa Beatrise”. Kurs beja teatra administrators, vāluokais tautys lobkluojeibys ministrs?
#15. 1921. gods 17. julī Rēzeknē tyka sareikuots pyrmais oficialais volejbola mačs Latvijā. Kaidys komandys sasatyka?


text:
Baļtinovys vydsškolys školāni kotru godu vaļsts svātkūs kai duovonu pogosta īdzeivuotuojim duovynoj koncertu. 2009. goda koncertā gūda vītā beja volūda. “Itūgod mes pyrmū godu asam sovā nūvodā, deļ tuo gribiejom uzsvērt sova nūvoda vierteibys, gūdynuot ļauds, kuri ituos vierteibys sagloboj i nūdūd cytom paaudzem. Vīna nu nūvoda pamatvierteibu ir latgalīšu volūda, deļ tuo koncertā dzīsmis i dzeja skanēja latgaliski,” par koncerta ideju soka Baļtinovys vsk. školuotuoja Irēna Kaša. Koncerts beja emocionali cīši uzrunojūšs, jo eipaši, ka vysu paaudžu pošdarbnīki caur dzīsmem, dzeju i muzyku runuoja par tū zemis styureiti, kurū latgalīts sauc par sovu – par Latgolu
NOMINANTI:
Tradicionaluos kulturys puormontuošona Upītē
Meilys aiļu i dzīsmu festivals “Upītes Uobeļduorzs”
Andrejdīna Drycanūs ‑– jau 10. godu
Storptautyskais Tautys muzykantu saīts Vabalē
“Marijai Andžānei 100”, Dagdys nūvoda Šķaunis pogosts


text:
Izpieteiti Latgolys dvīļu roksti
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškola eistynuojuse Vaļsts kulturkapitala fonda atbaļsteitu projektu “Dvieļu raksti”. Projekta mierkis ir veicynuot namaterialuo kulturys montuojuma puormontuošonu i saglobuošonu, kai ari rūsynuot tradicionaluos kulturys i jaunradis mejīdarbeibu.
Projektu “Dvieļu raksti” eistynuoja Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys (RMDV) Tekstilizstruoduojumu dizaina izgleiteibys programys audziekni ar pedagogu Inesis Ratniecis i Lienītis Ratniecis atbolstu.
Projekta gaitā tyka organizātys pīcys ekspedicejis, kuru laikā tuo eistynuotuojis īpasazyna ar amatnīkim voi dvīļu eipašnīkim i uzklauseja stuostus par dvīļu izgataveišonu. Dvīli tyka ari safotografāti, taipoš tyka izveiduotys tehniskūs parametru aprokstu skicis, nūsokūt izstruodis tehniku, tyka analizāti dvīļu roksta elementu kuortuojumi, dvīļu izveidē izmontuotī materiali i audumi.
Piec ekspediceju jau nu fotografeju tyka radeiti detalizāti roksti i izveiduoti tehniskī zeimiejumi, pasasokūt kurim, niu sevkuram amatnīkam ir vareiba izgataveit leidzeiga tipa dvīļus.
Ekspedicejis laikā RMDV uzskaitis materialu fonds tyka papyldynuots ar vaira nakai symts dvīļu fotografejom, nu kurūs, izavielejūt Latgolai rakstureiguokūs dvīļus, izveiduota digitaluo būrtneica, kurā apkūpuotys 20 dvīļu fotografejis ar tehniskūs rokstu i auduma zeimiejumim. Rokstu būrtneica ir izplateita nūvoda bibliotekuos, kulturys centrūs i lītiškuos muokslys studejuos, tei atrūnama ari digitalā veidā ITE.
Kai stuosta vīna nu projektu eistynuotuoju Inese Ratniece, drupeit gryuteibys saguoduoja attuolynuotais režims pandemejis laikā, deļ kuo projekta izstruode tyka pagarynuota par vasalu godu.
“Eistynojūt itū projektu saprotom, ka ir cīši daudz materialu, tok dīvamžāļ gona bīži datryukst cylvākresursu, kab tūs kvalitativi sakuortuot. Cīši tryukst pietnīcyskuos dalis, pīmāram, fiksātu dorbu autoru i izstruodis godu.
Skaidrys, ka audums nav tys materials, kas var sasaglobuot myužeigai, deļtam itaida apzynuošona i fiksiešona byutu cīši svareiga,” tai Inese Ratniece.
Inese ari papyldynoj, ka RMDV regulari eistynuoj projektus, kas saistami ar audziekņu īsaisti i dūmu par vierteibu sajiutys radeišonu i tradiceju puormontuošonu. Pyrma ituo projekta leidzeigs bejs par pierts dvīlim, niu otkon ir ideja, ka vajadzātu izpieteit ari dvīļu skareņu veidus.
“Tai saīt, ka vīns projekts rūsynoj iz cytim projektim,” papyldynoj Inese Ratniece. Jei ari pastreipoj, ka cīši lels paļdis juosoka vysom īsaisteitajom pusem: piertneicom Gitai Usānei i Nellijai Kiščenkoi, Indrys audieju kūpai, Ludzys amatnīku centram, Tautys lītiškuos muokslys studejai “Dzīpariņš”, kai ari RMDV absolventei Ivetai Gabrānei.
Kartenis: projekta gaita, Inesis Ratniecis arhivs.