text:
Ilze Sperga. Nikur, nikur
Stuosta autore: Ilze Sperga
Pārnejuo goda decembrī konkursā “Latgolys prozys skaitejumi 2021” III vītu dabuoja Ilzis Spergys stuosts “Nikur, nikur”, tys aizsuokts 2019. godā, bet punkts pyrma publiciešonys dalikts 2021. godā. Stuostu kai video, tai puorskaitomā versejā pīduovojam ari portala lakuga.lv skaiteituojim.
Kur ta ir tī laimeigī cylvāki. Tī, kas dzeivoj vīgli. Tī, kam vyss ir labi. Kas karteņuos vysod smaida, kam ir tī gordī peirāgi, šmukī bārni i kopeja kruškys, sieņs, ūgys, snīgaveiri, kļovu lopys, kruosuotys ūlys, puču vaiņuki. Kas paspiej vysu padareit laikā, vysu nūfotografēt i īlikt Instagramā.
Es beju laimeiga. Lobu laiku es beju laimeiga. Kai sapynā liduoju viers zemis. Īsadūmoj, tys ir kai pasaceļt puori kūku viersyunem, puori elektreibys stulpim, kab nasasapeit vodūs. Aizturēt elpu i īt taišni gaisā, a vodi palīk apakšā. Augši, augši. Elpuot dzili, vīgli, vīgli liduot vysam pasauļam puori i redzēt skaidri — vysu da pādejuo seikuma.
Beja i izbeja. Padzeivuoji i gona.
Izamauc kai syla tuorps nu zuomaucis. Niu jauna uoda, speideiga. Vītom suop. Rudiņa saulē tai i laistuos. A tai žāļ tuo, kas bejs. Tūs pīskuorīņu, kū globuoja tei vacuo uoda, kuruos vaira nav. Nazkaidi palāki kokari iz zemis.
Tai vyss aizīt. Beja i nav.
Syltā rudiņa saulē siedieju jūs jiurys krostā iz taida kai kūka tylta, jiura elpuoja i sytuos pi apglumiejušūs ak jau ūzula stulpu. Jiura elpuoja maņ zam kuoju, jiura lyzguoja senejuos kūka konstrukcejis, zalis zuoļu buordys leiguojuos jai leidza. Vysur mygla apleik, saule kai apmauta. Speid nazkur tī augši, bet nikur. Sfumato. Siedieju i beju pylna da molu ar prīcu i mīlesteibu. Jis dreiži atīs nu sovys vīsneicys, sasatiksim otkon. Staiguosim pa īleņom, miļjonim ļaužu ar zūlem iztreitys akmiņa plitkys zam kuoju, īīsim paēst, jis turēs munu rūku. Pasauļs ir tik skaists i vyss muns. Jiura lyzgoj sātu pamatus, gruobojās ap slapnim i nūglumiejušim myurim ar kanalu tausteklim i vysu laiku nazkū čoukst i stuosta, elpoj i eļsinej. Izelpa, īelpa.
Nazkaidi rasni i bļausteigi ļauds gondoluos, ratī svešinīki, kas kai tauksteidamīs īt puori tyltim i sasaklīdz ar paliciejim ūtrā krostā. Jis mani aizvess da vīsneicys, mes sarunuosim, kod otkon vokorā sasatikt. Juoīīt dušā. Tod patimsī staiguosim pa lampu izgaismuotim pogolmim, vārdamīs skotlūgūs, raudzeisim izīt vysu labirintu i atrast ceļu iz sātu.
Jis naatguoja. Juo telepons naatbiļdēja. Feisbuka profils beja slāgts. Pi juo palyka muna gruomota par senejū muokslu. Jis vērēs ilustracejis i vaicuoja, kaidā volūdā tys ir. Es jam vysu jau beju izstuostejuse.
Nikuo nav muna. Nazkaida sveša zeme. Atsadzeivuojuse postkarte. Interesnai pasavērt, bet nikuo sova. Turisti i veikali, suveniri i raibumi, musureiba maun pīglumiejušā iudinī, izprīcu gondola, nauda. Atīztim zūbim vecs ar karnavala capuri sauc kuopt laivā. Saprats, ka naīšu, aizagrīž kuortuot viervis i laivys puorkluoju. Besam vyss.
Tik i beja kai tei eisuo šaļteņa svešuos jiurys krostā, verūtīs naskaidrā dabasu molā, pi kuo kai kaupris pasaceļ ni to solys, ni to kliņts, ni to nazkaidi kuormi. Kas zyna, kas tī beja. Skaidrā laikā jau mane ite nikod nabeja bejs. Viņ eiss rudiņa atvalinuojums.
Jis tai i naatguoja. Nivīnys zinis mesendžerī. Nivīna zvona. Izbeja. Vēļ sajutu juo lūcekli sevī, juo mīsu munā mīsā, tod i tys izgaisa, aizamiersa. Apakšā it kai aizdzeja, aizavylka rāna.
Atbraucem pa vīnam. Aizbraucem kotrs pa sovam.
Nu Londonys izbraukuot mudri. Pasauļa piļsāta. Aprej i izvem. Mes asam pasauļa pluovi. Ar vīnu kuoju tī, ar ūtru cytur, a sirds nav nikur.
Puors dīnu laimeiga, puors dīnu raudi. Vasalu dīnu vyss vysleidza. Tys puorīt mudri. Leidza nes pluonu mugursumku.
Nu Londonys sātys pajiemu tikai datoru, pasi i puors syltūs driebu. Puorejū iznešu i nūlyku prīškys pogolmā. Ka kam vajag, lai jem. Tī nikuo taida nav, tikai nazkaida kuortejuo muna dzeive. Trauki, lupotys. Par atlaidem kai pi boda sapierkta jaunuo Anglejis dzeive. Aizsīt veikši i izsvīst kai lītuotu prezervativu miskastē. Bess jū ruovs.
Agri nu reita iz lidūstu, iz īlys vēļ nakts dzeivis pluovi – izmaļavuotys sīvītis šauruos drēbēs īmīgtim pupim, pusplyki augumi, gari papīži. Transportā malnūs rajonā pībierst pylns ar pusaudžim. Stacejā ofisa žurkys skrīn iz dorbu. Lidūstā siedi Tax free zonā iz plastmasa beņča, dzer kopeju papeira gluozē i gaidi sova reisa. Īsalaid ceļā, a ceļš pats aiznas. Kai iudiņs nūsleikušu tuorpu.
Kas zyna, kas tī beja. Beja, izbeja.
Pārņ ap itū laiku izguoju Reigā nu dorba. Ruodejuos, ka varbyut vēļ kaidu reizi atīšu. Navar tok tai byut, ka ni reizis. Montys salaseju, salyku sumkā. Palyka kruškeņa i čajs darbinīku kuknē. Kūrpis. Zontiks. Gon jau izsvīss. Kam vajag svešu kūrpu. Vēļ vīna dzeive.
Reiga, Reiga. Atbrauču reizē ar vysim nu lidūstys, izkuopu pi “Stockman”. Stuovieju aizlejušuos īlys molā. Tai i naaizguoju iz vacū dorbu. Zontiks šudiņ nūdarātu. Tok gobols braukt. Solts, slapnis.
Kū ta es saceitu. Maņ, lyudzu, 563. kabineta atslāgu? Sorgs to īdūtu. Vēļ apsarunuotu. Tuoļuok? Nivīns tok nagaida. Nā, nu gaida. O, tu jau atpakaļ? Tu tok naatsagrīzsi? Kai guoja. Cik nūpeļneji. Smaidi, smaidi. Voi vēļ brauksi? Niu jau vysi brauc.
Apreitu munys gastiņča kompetys i tod kotrys atpakaļ pi sova datora. A muna datora nav. Da i dareit te nav vairs kuo.
Nā.
Atguoja autobuss, aizbrauču iz polikliniku. Nūguoju gar sātu, kur nazkod dzeivuoju. Muni lūgi iz vītys, a sābru vecineitis lūgim nūmaineitys ramys. Nūmyruse ak jau. Niu salykti plastmasa lūgi, nazkam jauna dzeive. Kas zyna, kur palyka juos pučis i kači. A voi nav vīnolga. Es nu tīņs aizguoju pyrmuo. Jei nūsavārdama palyka trepēs i saceja: laimeigi, laimeigi. Tai i dzeivojam – laimeigi.
Poliklinikā akutuo stuņde. Mane seņ vaira najem ni īsnys, ni kuoss. Tik jūceigi, organisms it kai sasajiems i nalaiž nikuo kluot, bet ari uorā vaira nā. Pi uorsta durovu ryndā, ruodīs, viņ muotis ar bārnim. Leli, mozi, vēļ mozuoki. Kuosej i klīdz.
Kod verūs iz ļaužu, vysod raugu īsadūmuot, kaida kuram cylvākam ir bejuse muote. Voi jei skraideja jam pakaļ – apēd tū, izdzer itū, ite, bierneņ, jaceņa. Voi tikai aizarēce – pajem, atnes, nūlic. Voi jam vyspuor ir bejuse muote. Tū cīši labi var redzēt.
Koridori. Rasnys muosenis, steivi uorsti. Aizdusa, pīpompušys pūteitis. Kaids tam sakars ar veseleibu. Vot, lekarstva ot prostudy. I vyss.
Uorsts izmierieja maņ spīdīni, pasavēre ocu zeileitis. Golvā tok naīleissi. Pavaicuoja par reibūnim, švaku dūšu, mudri saraksteja vysus papeirus. Invaliditati vareisi kuortuot piec pusgoda. Niu saīt tik četri mieneši. Piec Jaunuo goda jau vareisi suokt syuteit papeirus.
Ir vēļ agresivuo terapeja. Jis saceja. Tikai tys moksoj. Jius jauna, varit raudzeit. Jis energiski suoce skaidruot, ruodeja papeirus. Vajag konsileja lāmumu. Īsastuot slimneicā, saraksteit papeirus. Naaizmierstit par itū veidlopu. Jis kruši pagrīze monitoru iz munu pusi. Raksteja iz nazkaidu zuoļu reklamys lapenis ūtruos pusis sūļus – īt, dareit, satikt, saceit. Šaļtim ruodejuos, ka jam interesej. Es izsliedžu skaņu. Saceju, ka zynu. Bet es naīšu i nadareišu. Jis nūkuore golvu, gaiss nu juo izguoja kai nu sašļuopuša balona. Naraudzeja puorlīcynuot. Nauda. Laiks. Nauda, laiks, nauda, laiks.
Maņ ir vyss pasauļa laiks. Vyss pasauļs ir muns. Vyss ir muns.
Jis beja leidzjiuteigs, bet varēja just – muns laiks ir cauri, jis jau atsavoda. Nuokušais. Boltuo kiteļa polys atsacālušys, iz gaišuo krakla sorkona pleme. Ak jau zapts. Voi kečups. Jis pasavēre iz mane i energiski pasagrīze īlikt printerī papeiru, pleme nūsaglobuoja aiz kiteļa polys. Jis tūmār īdūškys maņ nūsyutejumu. Maņ tikai juoaizīt iz slimneicu. Konsilejs. Veidlopys. Nikuo naatguodoju. Navajag.
Aiz durovu skanēja bārnu gamaniešona. Akutuo stuņde. Dreiži jau pīroksts. Mamys starta pozicejā. Mamys puorgrīztom sejom, bārni nūsleikuši ekranūs. Pasidzi spakoina. Siedi mīreigs. Nešūpo kājas. Celies, zeme netīra. Da sidzi ty!
Kai ar naudu? Pabolstim? Voi jius par reizis pīsasacejot mītnis zemē? Jis vēļ vaicuoja. Durovu kļamka. Voi jius aizpiļdejot tī paeirus? Socialais nūdūklis. Apdrūsynuošona. Durovys atsataisa. Varbyut varit tī palikt i sakuortuot, cikom iz vītys. Kļamka maņ rūkā. Jis saceja, daraksteidams munus papeirus da gola. Dorba attīceibys tok sasagloboj. Jius tok niu skaitotēs tī.
Es nazynu, kur es skaitūs. Nazynu, deļkuo es tī stuovu durovuos. Maņ navajag nikuo. Licit mani mīrā. Dūdit maņ svātu mīru.
Pretim jau beja nūsastuojuse muote ar bārnu. Puika, izrauts nu ekrana, čērce i kryta pi zemis. Muote sirdeiga ruove jū kabinetā. Ruodejuos, ka pastums i mani paceli i aizīs puori.
Saceju uorstam, ka nui. Vyss ir. Vyss byus. Maņ ite nikuo nav. Nav laika ite kuortuot. Bilete. Braukšu.
Nu da. Tai jau daudzim. Dzeive tī.
Zynu. Paļdis. Vysu lobu.
Vysu lobu. Da cytys reizis.
Muotei īstyume kabinetā sovu dālu. Juo bļaušona pagaisa aiz durovu.
Cereiba. Dzeive. Nu da. Da cytys reizis. Vysu lobu. Vysu lobu. Pusgodu.
Kaidu pusgodu.
Zuoļu smoka. Muoseņa sēdēja pi golda ar papeirim. Pasavēre iz munu papeiru i pasagrīze pajimt nu skapa mapi. Krāslys kroukstādams brauce pa smiļkšainū zemi, až sasalīcs nu juos svora. Ite taida blanka, te taida blanka. Aiznesit, nūkuortojit. Varit syuteit pa postu. Ka kas, itī īsnīgumi ir ari jim sātyslopā. Tik juopameklej. Privatpersonom, kreisajā pusē pasaverit sadaļu sarokstu.
Kai tod. Tiuleņ.
Izguoju iz īlys. Trolejbuss aizīt gaudodams. Kluodz nazkaidi vasari. Piļsāta pa pusei pamasta, tukša īla. Izašīps asvalts. Nazuole lein nu škierbu. Sakrytuse sāta. Statiņs ar grafiti atsabolsta pret kuorma paksi. Iz īlys nav nivīna cylvāka. Tramvajs grab i krotuos, pīturuos īkuop i izlein nazkaidi cylvāki.
Autoūsta. Pi ituos malejuos kasis maņ nazkod pītryuka desmit saņtimu. Cikom meklieju, autobuss aizguoja. Daguoja braukt ar stopim. Autobusu apdzynu.
Cik ite stuņžu sādāts. Ar tukšu sumku iz sātu, atpakaļ ar buļbem, ūlom i kriejumu. Izelpa, īelpa. Īelpa, izelpa.
Mežā jau tymss. Rudiņa dabasi mudri izbuolej. Kotru vokoru es ite guoju nu školys. Aizaudzs ar kryumim. Var jau izkopuot, taipat ataugs. Nazuole mudri ataug. Es izkopuošu, da pavasara byus teirs. Piec mane otkon aizaugs vyss.
Atslāga suņa butkā, Luoča seņ jau nav. Ustoba izsoluse. Papeirus salyku muotis atviļktnē. Tī stuov lauku atbolsta dīnāsta papeiri, gūvu sākluošonys papeiri. Pa viersu slimneicu izroksti, pošā viersā pādejī zemis īris papeiri, puordūšonys leigumi. Mieršonys aplīceiba. Damīdžu papeiru skaudzi i aiztaiseju. Žālai nūčeikstēja prodzeda kumūde. Babys pyurs.
Babys biļde pi sīnys. Dzeda biļde pi sīnys. Tai vajag. Mamys biļde pi sīnys. Jezus. Marija. Słodkie serce Jezusa. Bądź mojem Zbawieniem.
Gultā. Sasaruovu komulī, driebu smoka, duniejuma smoka, sātys smoka, mamys smoka. Vēļ pavysam vīgli jiutama mamys smoka.
Sasaraut kai glīmiežam sovā čumolā. Nikur, nikur nikod, nikod naīt, naīt, naīt. Nikur, nikur. Nikod. Nikod.


c: text/html

text:
Juoņs Kuzminskis sovā z/s “Tiptops” nūsadorboj na tikai ar goldnīceibu i turismu, bet ari darynoj unikalys elektriskuos i akustiskuos gitarys. Interesantuo dizaina i breineiguo skaniejuma deļ Juoņa gitarys ir īcīnejuši daudzi profesionali muziki Latvejā i cytur pasaulī. Gitarys ir taiseitys nu Rāznys nacionalajā parkā augušim kūkim, dūdūt jom ari latgaliskū goru.
NOMINANTI:
Ingūna i Aigars Zīmeli, Preiļu tierdznīceibys centra “Ūga” saiminīki
Juris Vucāns, SIA “Sātys” eipašnīks
Vija Kudiņa, Aglyunys Maizis muzeja saimineica

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
“Metrs” i “DeLight” aicynoj iz albumu prezentacejis koncertim, Rībeņūs latgalīšu grupu festivals
Itei nedele Latgolys muzykys cīneituojim sūluos byut cīši korsta. Grupys “Metrs” i “DeLight” aicynoj iz albumu prezentacejis koncertim Reigā i Daugovpilī, bet Rībeņūs gaidoma latgalīšu grupu paruode, iz skotivis kuops “Piparmētra”, “Dabasu Durovys”, “Latgalīšu Reps” i cyti Latgolā labi zynomi muziki.
26. aprelī, catūrtdīņ, Reigā, restoranā “Moonshine” iz debeja albuma “Bez tevis gaisā” prezentacejis koncertu aicynoj grupa “DeLight”. Pyrma koncerta byus vareiba konkursā laimēt jaunū albumu. Īeja bez moksys jau nu 18.00 stuņdem, bet koncerta suokums 20.00.
Albumā “Bez tevis gaisā” puorsvorā īkļautys dzīsmis, kas saraksteitys grupys pyrmsuokumūs, nu, mejūtīs sastuovam, tuos tykušys pi jauna skaniejuma i aranžejis. Pamatā dzīsmis stuosta par jaunīšu dzeivi i attīceibom. Itūšaļt grupys sastuovā ir Juoņs Raubiško (vokals, basgitara), Armands Zagorskis (gitara), Valdis Metlāns (bungys) i Juoņs Krēsliņš (vokals, tausteni).
27. aprelī, pīktdīņ, vysi rokmuzykys cīneituoji teik gaideiti iz grupys “Metrs” jaunuo albuma “Ēnas” prezentacejis koncertu klubā “Artilērijas pagrabi” Daugovpilī. Ar itū koncertu grupa īsuoks albuma prezentacejis pasuokumu cyklu vairuokuos Latvejis piļsātuos. Suokums 21.00 stuņdēs.
Vēļ pyrma albuma prezentacejis grupa “Metrs” pīduovoj sajimt pavasareigu roka vitaminu devu, nūsaklausūt dzīsmi “Likmes” nu jaunuo albuma.
Latgaliskos muzykys cīneituojim eisti svātki byus 28. aprelī, sastdīņ, kod iz Rībeņu Kulturys centra skotivis kuops virkne grupu. 19.00 stuņdēs jaunīšu koncertā uzastuos grupys “Piparmētra” i “Trešīs Ņūtona lykums”, kapela “Augusts”, muzike Rūta Pastare i Rībeņu jaunīši, kai ari grupa “Žvūrgzdyni”. Koncertā īeja bez moksys. 22.00 stuņdēs suoksīs koncertbals ar grupom “Unknown artist”, “Dabasu Durovys”, bruolim Punculim i grupu “Serenāde”, iz skotivis kuops ari hip hopa apvīneiba “Latgalīšu Reps”. Storplaikūs ballētīs grybātuojus izklaidēs DJ Rūdis. Bala īeja 5 eiro.


text:
Snorre Karkonens-Svensons: Latgalīšu volūda pīdar vysai nacejai, na tikai vīnam regionam
Intervejis autore: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv
Norvegis Snorre Karkonens-Svensons Latvejā dzeivoj jau daudzus godus i palics par latgalīšu volūdys draugu. Juo nūsadorbuošona ir saisteita ar volūdom – Snorre pasnādz norveģu volūdu “Volūdu sātā” i nūsadorboj ar tulkuošonu. Pyrms dažim godim jis izveiduoja golda spēli “Miks” latgalīšu volūdā, niu struodoj pi vuiceibu gruomotys latgalīšu volūdys apgivei. Sarunā ar Snorri par tū, kai jis tyka Latvejā, par divejom norveģu volūdys rokstu tradicejom i gaidomū gruomotu.
Kai Jiusim roduos interese par Latveju i latvīšu volūdu?
Treispadsmit četrpadsmit godu vacumā, laikā, kod Baļtejis vaļsts atgiva naatkareibu, maņ roduos interese par politiku i tū, kas nūteik pasaulī. Piec dažu godu beja īspieja braukt iz uorzemem apmainis programmā nu školys. Izdūmuoju braukt iz Čīli Dīnvydamerikā, jo tur, leidzeigi kai Baļtejis vaļstīs, nūtyka puoreja nu diktaturys iz demokrateju. Maņ tys ruodejuos interesanti. Es vālai īsniedžu pīteikumu i vaira iz tīni nabeja vītu, tod izdūmuoju braukt iz Latveju. Tys beja 1994. godā. Es Ūgrē nūdzeivuoju godu, guoju školā. Maņ beja cīšuoki sakari ar treis saimem i tom vysom beja saisteiba ar Latgolu. Es jau nu poša suokuma apsazynuoju, ka Latvejā ir div rokstu volūdys.
Tuo goda laikā es īsamīlieju latvīšu kulturā i volūdā. Atsagrīžūt Norvegejā, turpynuoju vuiceitīs latvīšu volūdu. Es ari studieju latvīšu volūdu Oslo universitatē, piec tam studieju baltu filologeju Latvejis Universitatē, kur ari beja īspieja īpazeit dialektologeju, gon ari latgalīšu rokstu volūdu. Tys ir lelā mārā, pasasokūt Lidejis Leikumys lekcejom, tuos maņ pastyprynuoja interesi par latgalīšu volūdu.
Sacejot, ka par latgalīšu volūdu izzynuojat pyrms teju 25 godu. Kaidys Jiusim ir attīceibys ar latgalīšu volūdu šudiņ?
Dīmžāļ cylvāki, kurim latgalīšu volūda ir dzymtuo volūda, ar cytim narunoj latgaliski. Reizem palyudzu ar mani runuot latgaliski, tod jim pīsamierst, i jī puorstuoj runuot latgaliski, jo es navaru atbiļdēt tymā pošā volūdā. Par tū ir gryuši vuiceitīs latgalīšu volūdu.
Mes “Volūdu sātā” [V. V. Snorres Karkonena-Svensona vadeitais volūdu apgivis centrs] rudinī reikuojom latgalīšu volūdys apgivis kursu, kū vadeja Muora Mortuzāne-Muravska. Tī mes vuicejomēs drupeit raksteit i runuot latgalīšu volūdā. Mes bejom kaidi septeni cylvāki. Maņ vajag vēļ vuiceitīs, lai es varātu breivai runuot, niu ir cīši juosaspryngst. Es zynu teoretiski daudz par latgalīšu volūdu, bet najiutu pagaidom, ka varātu breivi runuot.
Nav jau tai, ka latgalīšu volūdā ir cīši atškireigs vuordu kruojums nu latvīšu literaruos volūdys, kod pīrūņ pi lykumsakareibom, tod jau var saprast. Tū var saleidzynuot ar situaceju storp norveģu i dāņu volūdom, tī ari leluokuo atškireiba ir izrunā na tik daudz gramatikā i vuordu kruojumā.
Latvejā var dzeivuot, praktiski nadzieržūt latgalīšu volūdu, kas ir paradokss.
Norveģu volūdai leidzeigi kai latvīšu volūdai ir div varianti, pastuostit par tim, i kaidys ir attīceibys storp itim variantim.
Būkmols i jaunnorveģu volūda ir rokstu volūdys, jo norveģu runuotū volūdu nanormej, kotrys runoj sovā izlūksnē. Tei ir eipatneja situaceja, kod izlūksnem Norvegejā ir augsts statuss, saleidzynojūt ar cytom vaļstim. Obejom rokstu volūdom ir oficials statuss. Školānim ir juosavuica raksteit obejuos volūduos i ari juolīk eksamens obejuos. Īriednim ir juoatbiļd tamā volūdā, kurā jim roksta. Pošvaļdeibys izavielej, kura tamā byus oficialuo volūda. Var byut, ka vīnā pošvaļdeibā teik lītuotys obejis volūdys.
Jaunnorveģu volūdai itaids nūsaukums ir na aiz tuo, ka tei byutu myusdīneiga, bet gon tei ir pretstots norveģu volūdai, kū lītuoja vikingu laikmatā. Jaunnorveģu rokstu volūdu izveiduoja, pamatojūtīs iz izlūksnem. Bet būkmols bolstuos iz dāņu volūdys. Tū navar saceit norvegim, bet tei ir norvegizāta dāņu volūda. Būkmols ir cīši tyvs dāņu volūdai. Dānim nav problemu skaiteit būkmolu i norvegim nav gryuši skaiteit dāņu volūdā. Leluokuo atškieiba ir izrunā.
Voi var viļkt koč kaidys paralelis storp latvīšu literaruos i latgalīšu volūdys attīceibom i storp jaunorveģu volūdys i būkmola?
Nui, var. Regionalitate ir vīna leidzeiba. Jaunnorveģu volūda ir saisteita ar Rītumnorvegeju. Ūtra leidzeiba – ir leluo muosa i mozuo muosa. Būkmolu lītoj vaira, 85% īdzeivuotuoju roksta bukmolā, tei ir pamatvolūda. Jaunnorveģu volūdu lītoj 15%. Ari latgalīšu rokstu volūdu lītoj mozuok cylvāku nakai latvīšu literarū volūdu.
Leidzeigi ir ari tys, ka taipoš kai latgalīšu volūda ari jaunorveģu volūda ir saisteita ar eipašu kulturu, tradicejom. Jaunnorveģu volūdai ir styprys organizacejis, kas ceinejušuos par tuos poziceju. Tymā ir literatura, ir jaunnorveģu volūdys festivala, Jaunnorveģu volūdys kulturys centrs.
Leluokuo atškireiba storp Norvegeju i Latveju ir volūdu statusā.
Pīmāram, Oslo ir div nacionalī teatri, vīns, kura lugu teksti pamatā ir bukmolā, ūtrā – jaunnorveģu volūdā, vaļsts puorvaļdē lītoj obejus variantus, piec lykuma 25% ziņu raidejumu juobyun jaunnorveģu volūdā i 25% uorzemu televizejis serialu i raidejumu subtitrim juobyun jaunnorveģu volūdā. Tys sekmej volūdys statusu. Daudz kas popularajā kulturā jaunnorveģu volūda ir augstā leimenī. Maņ ruodīs tymā vierzīnī īt ari saisteibā ar latgalīšu volūdu, jo eipaši caur muzyku, niu ar filmu “Piļsāta pi upis”.
Mes itūšaļt teju dzeivojam digitalajā vidē, ari volūdu apgive pādejūs mienešu laikā puorsvorā nūteik škārsteiklā. Voi volūdys apgive i vuiceišona digitalajā vidē izmaina itū procesu?
Es dūmoju, ka vuicūtīs volūdu, ir vajadzeiga daudzveideiba gon saturā, gon veidā, kai tu vuicīs i kaidus leidzekļus izmontoj, vajag stimulēt ari dažaidys manis. Juoatteista ari dažaidys prasmis – runuošona, raksteišona, klauseišonuos, skaiteišona.
Digitaluo vide dūd daudz jaunu īspieju. Atguodoju, kod pyrms 20 godu Latvejis Kulturys akademejā suoču vuiceit norveģu volūdu, es studentim saceju, ka vālai vokorā, ka ir lobs laiks, jī radejā var uzkert Norvegejis stacejis, kab tranātu klauseišonuos prasmis. Myusu dīnuos tu vari klauseitīs radeju škārsteiklā nu vysa pasauļa. Tagad ir naīrūbežuotys īspiejis tikt pi sovys mierķvolūdys. Ka tev agruok nabeja klauseišonuos materialu, kai tu varieji saprast, kai vuordus izrunuot. Niu ir tik daudz resursu. Ir aplikacejis kai “Memrise” i “Duolingo”, kurys izmontoj spieļuošonu, t. i., tu vuicīs volūdu caur spēli, sajam punktus, skaņ muzyka i tt. Kod myusim palīk jautri, mes aizmierstam, ka vuicomēs, i apgive palīk efektivuoka. I cylvāks, kuram byutu slynkums vuiceitīs, vuicās i vuicās ar prīcu. Par tū, cik ituos aplikacejis i lobys ci švakys, tī var daudz kū pasceit.
Škārsteiklys daudz kū dūd mozajom volūdom, i eipaši tom volūdom, kurys navuica školuos. Daudzom volūdom tei ir kai renesanse.
Es pats ari vuicu tīšsaistē, prūtams, tys nav tys pots, kas tiktīs kluotīnē, navar struoduot pa puorim, spēlēt spēlis, dzīduot. Tys nav tik forši, bet tys dūd vareibu vuiceitīs ar pasnīdzieju, kas ir jebkur pasaulī. Gramatiku skaidrojūšus video var īraksteit, i cylvāks var vērtīs tik reižu, cik vajag, cytam pītiks ar vīnu, cytam vajadzēs pīcys reizis. Uzdavumus var automatiski škārsteiklā lobuot. Varbyut pasasokūt itai situacejai daudzi pasnīdzieji redz, kaidys ir īspiejis digitalajai videi, daudz kū nu tuo var īkļaut ari kluotīnis nūdarbeibuos.
“Valodas māja” Latgolys kulturys programā sajāmuse finansiejumu latgalīšu volūdys apgivis leidzeikļa izdūšonai. Pastuostit par tū.
Gruomotu veiduos komanda, leidzautore ir Muora Mortuzāne-Muravska, projekta vadeituoja ir Jevgeņija Frīdvalde , kura ari kūpā ar mani struodoj pi pedagogiskajim rysynuojumim, i vēļ ari īsasaisteis Ilze Sperga i Maruta Latkovska. Pi sežeta linejis struoduos rakstneica Ilze Jansone.
Mes asam īceriejuši veiduot vuiceibu gruomotu latgalīšu volūdys apgivei, kas byus dūmuota cylvākim, kurim var ari nabyut latvīšu volūdys prīkšzynuošonu. Par tū myusim byus tulkuojumi krīvu i angļu volūduos.
Pīejamajūs materialūs pīaugušajim latgalīšu volūdys apgivei leluokūtīs ir filologiska pīeja, tī ir daudz gramatikys. Myusu gruomotā byus komunikativuo pīeja, lai sakmātu volūdys lītuojumu. Mes izmontojam Eiropys kūpeiguos pamatnūstuodnis volūdu apgivē, lai gruomota atbylstu A1 leimiņam. Tei byus pīleidzynojama vuiceibu leidzekļam cytuos volūduos. Aizdavumi byus pīlāguoti atbylstūšajam leimiņam. Myusim ir svareigs realais volūdys lītuojums, ka latgalīšu volūda ir navys muzeja prīkšmats, kur ir vysaidi senejī lauksaimnīceibys vuordi, bet tū lītoj moderni cylvāki.
Gruomotām mes izmontuosim cytys volūdys kai resursu latgalīšu volūdys apgivei. Tim, kam latvīšu volūda ir dzymtuo voi prūt latvīšu volūdu, tys paleidz latgalīšu volūdys apgivē, jo ir daudz kas cīši kūpeigs. Mes gribim saleidzynuot ari ar cytom volūdom – slāvu, leišu. Apgiustūt volūdu, teik dabuoti daudzi vuordi bezmoksys, jo ir aizgiuti vuordi, ir internacionalismi.
Gruomotā byus personaži i sižets, humors, kas īs tai cauri. Svareigi, lai tei vizuali byutu šmuka, gruomotai ilustracejis veiduos serbu muokslineica Milica Kojoviča.
Jius ari esit tulkuotuojs, ka byutu īspieja iztulkot kaidu nu latgalīšu gruomotu norveģu volūdā, kura tei byutu?
Es par tū naasmu dūmuojs. Es pats naatdzejuotu, es vaira struoduot ar prozu. Nūteikti labi byutu tulkuot kaidu nu jaunajim prozys dorbim. Žāļ, ka nu latgalīšu ir moz tulkuots cytuos volūduos.
Atguodoju nu studeju laiku, ka kursūs par latvīši literaturys viesturi nastuosteja par latgalīšu literaturu, kas ir čudnai. Pat filologi nazynuoja, ceru, ka niu ir sovaižuok.
Maņ ruodīs, ka školuos Latvejā obligatajā literaturā juobyun latgaliskim tekstim. Nasoku, ka juobyun kai Norvegejā, ka juoīsavuica raksteit obejuos rokstu volūduos, bet tys, ka vysim juoīsavuica skaiteit i juopuorskaita koč vīna gruomota latgaliski, tai tam vajadzātu byut.
Par tulkuošonu byutu juopadūmoj vaira. Svareigi byutu ari latgaliski tulkuot nu cytu volūdu. Latvīšu volūdys atteisteibā nūzeimeiga ir bejuse tulkuošona, jo tei bogotynoj volūdu. Maņ lela prīca, ka latgaliski ir iztulkuots “Mozais priņcs”, “Alise Breinumu zemē”, bet tys ir cīši moz. Tulkuojumi styprynuotu latgalīšu volūdu.
Medeju atbolsta fonda īguļdejums nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu. Par roksta saturu atbiļd portals lakuga.lv.


text:
Bīdreibai 15. dzimšonys dīna i jauns nūsaukums
Bīdreiba “LgSC” ir vīna nu zynomuokūs i aktivuokūs latgalīšu organizaceju, kura eistynoj projektus latgalīšu volūdys i latgaliskuos kulturys telpys saglobuošonai i atpazeistameibys veicynuošonai. Itūrudiņ bīdreiba nūsvinēja 15 godu pastuoviešonys jubileju i maineja nūsaukumu nu “Latgolys Studentu centrs” iz “LgSC”.
Oficiali sovu darbeibu bīdreiba “LgSC” suoce 2005. gods 2. novembrī, apvīnojūt jaunīšus, kurim ir svareigi saglobuot i atteisteit Latgolys i latgaliskū kulturtelpu, latgalīšu volūdu. 15 darbeibys godu laikā sovu mierķu sasnīgšonai bīdreiba ir izdavuse latgalīšu autoru dorbus, reikuojuse seminarus, vosorys školys i latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys, leidzdorbuojusēs latgalīšu raksteibys nūsacejumu izstruodē, organiziejuse izklaidis i latgalīšu modernū kulturu popularizejūšus pasuokumus. Bīdreiba ari uztur pasaulī vīneigū tikai latgalīšu rokstu volūdā saturu rodūšū medeju “Latgalīšu kulturys ziņu portalu lakuga.lv”, kai ari eistynoj cytys aktivitatis.
Itymā rudinī bīdreiba īgiva jaunu nūsaukumu i sātys lopys izskotu, kurs izveiduots ar projekta “Mozuoklītuotuos volūdys, leluos īspiejis. Sadarbeiba pietnīceibā, kūpīnu īsaisteišona i inovativi vuiceišonuos reiki – COLING (projekta leigums Nr. 778384)” atspaidu.
Par jaunū nūsaukumu vaļdis prīkšsādātuoja Edeite Husare soka: “Laika ritiejumā mainejīs nav viņ godu skaitlis kalendarā, bet ari poša bīdreiba, aktivitatis i bīdrus interesis. Ja sovulaik bīdreiba apvīnuoja nu Latgolys eimūšūs studentus, pīduovojūt aktivitatis i pasuokumus, tod niu bīdreibys dorbs i interesis ir vaira vārstys iz latgaliskuos kulturys kūpejū vierzeibu, eistynojūt izdeviejdarbeibys, portala lakuga.lv uzturiešonys i latgalīšu rokstu volūdys veicynuošonys projektus. Par tū leidzšinejais nūsaukums “Latgolys Studentu centrs” vaira nasaruodeja atbylstūšs asūšajai situacejai, i pījēmem lāmumu iz prīšku kai organizacejis oficialū nūsaukumu izmontuot da šam lītuotū i atpazeistameibu īgivušūs bīdreibys abreviaturu “LgSC”.”


text:
Dzeivuo viesture Latgaļu sātā
2012. goda rudiņa mienesī Dekšuoru pogosta „Madžuļūs” atkluots bīdreibys „Latgaļu sāta” projekts „Viesturisku āku kompleksa izveide Malmutys upis krostā.” Finansiejums dabuots pīsadolūt „Eiropys Zivsaimnīceibys fonda” projektu konkursā.
Byuvejūt jimta vārā pīejamuo informaceja par arheologiskajim izrokumim Lubuona azara apleicīnē, Āraišūs, Brikuļu pilskolnā Nagļu pogostā, kai ari Piziču piļskolnā Viļānu pogostā.
Vīnā nū ākom ir vāluo dzeļža laika latgaļu dzeivuojamuo sāta, kas ir jiugstyura savīnojumā calta guļbyuve ar lāzanu jumtu, opolkūka greidu i pībyuvi saimnīceibys vajadzeibom. Itaidys sātys latgaļu apdzeivuotajā teritorejā atrostys arheologu izrokumūs azarsoluos, Āraišūs i cytuvīt.
Bronzys laika apmetnis ceļtnis palīkys arheologi atroduši Brikuļu piļskolnā Īdeņā (Ivdeņūs). Sīnys taiseitys nu zemē vertikali īdzeitim kūkim, konstrukceja nūstyprynuota ar baļkim, kas bolstuos iz staklem. Jumts nu nīdrem.
Kai izasaceja projekta vadeituojs Dainis Mjartāns, pīeejamuo informaceja sastuov nu arheologiskajūs izrokumūs dabuotuo materiala, kas ir napiļneigs. Leidz myusdīnom nav sasaglobuojuši durovu i jumtu konstrukceju pīmāri, par tū, byuvejūt, asūt vajadziejis pošim eksperimentēt. Ākys natyka caltys izmontojūt konkretuo laikmeta dorba reikus, tūmār byuvnīki centēs izprast tūs laika cilvāku mentalitati, ceļūt sev sātu.
Ceļūt zemē īdzylinuotū āku, par parauga jimts 18. g.s. Zīmeļkurzemis sātys prototips. Taidys ākys bejušys siermā senatnē ari latgaļu teritorijā.
Projekta laika izcalts lelais slīteņs i mozais slīteņs, kurūs īspiejams gatavēt iedīni. Nu nūjume paradzāta gostu uzjimšonai, seminaru i bārnu nūmetņu organiziešonai.
Lubuona azara i tymā ītakūšūs upu krostūs arheologi atroduši vairuok nakai divdesmit neolita laikmeta apdzeivuotūs vītu. Projekta ītvarūs izgatavēts i pastateits elku stobs, kaidu sovulaik izrokumūs arhelogi I. Luozis vadeibā atroda Malmutys upē.
Bīdreibys „Latgaļu sāta” ļauds car, ka projekts byus „dzeivuos viesturis” izzinis olūts Varakļuonu, Viļānu i Rēzeknis nūvodu školānim. Puļcēs interesentus, kas gryb izprast myusu seņču dzeivis veidu.
Projektu padareja z/s „Ārītes-1” puiši Ivara Medinīka uzraudzeibā, kai ari „Latgaļu sātys” ļauds. Projekts nabyutu nūbeigts bez Gata Staprēna, Ivara Logina, Astridys Vucynys, Mareka Gabriša, Teņa Bikovka, Viktora Briškys, Marikys Zeimulis i cytu lobu cylvāku paleidzeibys nu Varakļuonu i Dekšuoru pogostim.
Kartenis nu bīdreibys “Latgaļu sāta” arhiva


text:
GORĀ apsaverama Leonarda Laganovska izstuode “Pirmizrāde”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latgolys viestnīceibys GORS Muokslys galerejā da 20. juņa apsaverama Leonarda Laganovska izstuode “Pirmizrāde”, informej GORA puorstuove Laura Malinovska.
Latgolys viestnīceibys GORS Muokslys galerejis izstuodē “Pirmizrāde” īkļautī Leonarda Laganovska dorbi radeiti div pādejūs godūs, laikā, kod pasauļs nūsastuojs iz naatgrīzeniska puormeju ceļa. Tok vyspuorciļvieciskuos vierteibys, kurys Laganovskis puorstuovējs vysys sovys daiļradis laikā, palykušys namaineigys. Namaineiga sovā maineigumā sasaglobuojuse ari muokslinīka izteiksmis volūda. Leonards Laganovskis teik saukts par puorlīcynūšu konceptualistu, zeimojās muokslinīku, kurs nūraida vizualuos realitatis atveiduojumu voi ari pakļaun tū ideju sistemiskai izpratnei.
Postmodernisma pīsauktais dubultkods, kod pretejuos nūzeimis teik apvīnuotys vīnā vasalumā voi attīceigai vīnā muokslys dorbā, Laganovskis pīdzeivuojs jau bierneibā, kod nu vīnys pusis jū ītekmiejušys tāva, sarkasma meistara Jezupa Laganovska lelajā bibliotekā skaiteituos gruomotys, nu ūtrys – TV ekranūs i gazetuos radzātuo padūmu dzeivis realitate. Tys roda vīnu nu muokslinīka dziniejspākim – švuorbys, kas līk īsadzilinuot teorejuos, tok gols golā pasaļaut tik iz sevi.
Izstuodē apsaveramī dorbi grupāti serejuos. Vīna nu tūs, “Spānijas skati”, radeita pandemejis laikā, kod ceļuošona i jaunu īspaidu dabuošona nabeja īspiejama. Apsaverūt pasauļa kartis, muokslinīkam roduos ideja dorbim, kurūs turistu apmaklātuokuos, skaistuokuos vītys attāluotys ar karšu apzeimiejumim i simbolim. Suokumā mulsynūšī attāli palīk par aizraunūšu simbolu šifriešonu, ļaunūt iz šaļti damierst skorbū realitati, kas veicynuojuse itūs dorbu tapšonu. Dorbs nu cykla “Šaušanas sports. Futbols” reizē ītver tragiku i ironeju. Iz futbola laukuma attāla radzami caurumi, kas atbylst laukumā asūšūs spālātuoju i tīsnešu skaitam. Leidzeigai kai datorspēlēs, kurūs golvonais mierkis ir iznycynuot pretinīku, caurumi simbolizej iznycynuotūs sportistus. Varys mainuos, samaļūt cylvāku dzeiveibys. Muokslinīks izstuodē skaidri paruoda sovu poziceju. Kurā laukuma pusē izavieliesi byut tu?
Leonards Laganovskis ir dzims 1955. goda 1. novembrī Larisys i Jezupa Laganovsku saimē. Gondreiž nivīns Leonarda Laganovska izstuodis apskots naizteik bez atsaucis iz juo tāvu rakstnīku Jezupu Laganovski, kurs dzims Ludzys apriņča Kuorsovys pogosta Kabulovā. Tāva ītekme bierneibā ir bejuse spieceiga. Ironeja, kas rūbežojās ar sarkasmu, vyspuseiguos zynuošonys, mudynuojums izpieteit vysu jau zynomū, kab varātu radeit kū jaunu, naapšaubami ītekmiejs dāla jaunradis procesa lykumsakareibys. Leonards Lagnovskis 1979. godā absolviejs Vaļsts Muokslys akademeju, deveņdasmytajūs godūs dzeivuojs Berlīnē, sareikojūt Vuocejā gondreiž divdesmit personalizstuodis i sajemūt vairuokus apbolvuojumus i stipendejis, kai ari losūt lekcejis. 1997. godā muokslinīks atsagrīž Reigā i kotru godu sareikoj personalizstuodi, kas izapeļnej lelu rezonansi sabīdreibā. Muokslinīks ir studiejs interjera dizainu, scenografeju, struodoj vysaiduos jūmuos – zeimiejumā, grafikā, gleznīceibā, fotografejā. Laganovskis bejs ari kurators vairuokom izstuodem, nu kurūs jaunuokuo ir nūzeimeiguo izstuode “ES_TEXT”, kas vēļ da ituo gods 1. maja apsaverama Latvejis Nacionalajā muokslys muzejā.


text: Alberts Budže dzims 1930. goda 26. janvarī Reigā. 1957. godā veiskups Pīters Strods jū īsvietejs par prīsteri. Nu 1991. goda kolpuoje Tiļžys i Ruguoju draudzēs, bejs ari Baļtinovys i Škilbanu draudžu pravests. Myužeibā pravests nūguoje 2017. goda 25. oktobrī. Albertu Budži aizruove Latgolys kulturviesturis i pasauļa nūtikšonu sakareibu vaicuošona, jis pieteja dominikaņu, jezuitu i cytu goreigūs ordiņu darbeibu Latgolā, Latgolys vītvuordu saisteibu ar cytu vaļstu vītvuordim, vuoce materialus i pīraksteja aprokstus par īvāruojamim i aizmierstim prīsterim. Sajamūt viesti par izsaceitū atzineibu, pravests īrostajā pīticeibā nūsceja: “Nikuo taida jau es naasu darejs! Naasu ni deputats, ni ministrys, ni veiskups. Vysus šūs godus tik asu darejs sovu dorbu. Vyss ir dareits Dīva gūdam! Ļūti interesanti ir pieteit sovu paguotni.”


text:
Interveja: latgalīšu unuki Renārs Kaupers i Juoņs Aišpurs
Intervejis autore: Laura Melne
18. aprelī Reigā, Latgolys puorstuovnīceibā, tyka prezentāta latgalīšu dzīšmu izlase “Celīs, bruoļ!”, kas ir veļtejums Latvejai symtgadis svātkūs. Tamā atrūnamys 12 vysaiduoku stilu i laiku latgalīšu kultūrai nūzeimeigys kompozicejis, kuruos izpylda i latgalīšu muziki, i muziki ar Latgolys saknem voi vīnkuoršai Latgolys draugi. Jau pyrma izlasis prezentacejis klauseituoju viertiejumam tyka nūdūta tuos tituldzīsme “Pīmiņ, bruoļ!”, kurū izpylda na viņ kasdīnā latgaliski dzīdūšī Ingars Gusāns (Sovvaļnīks) i Arņs Slobožanins, nu ari grupys “Prāta Vētra” solists Renārs Kaupers i “The Sound Poets” liders Juoņs Aišpurs. Jūs obejus ari aicynuoju iz nalelu sarunu par Latgolu i latgaliskū jūs dzeivēs.
Pyrma sarunys Renārs i Juoņs pīzyna, ka latgaliski saprast jim nav problemu, nu runuot vys beiduos, partū muni vaicuojumi beja latgaliski, bet jūs atbiļdis – latvīšu literārajā volūdā.
Pastuostit, kaida ir jiusu saisteiba ar Latgolu?
Juoņs: Es asu pyrmuos paaudzis reidzinīks, muni vacuoki ir nu Latgolys. Mamys dzymta ir nu Bolvu, Žeiguru pusis, tāva dzymta nu Dagdys, Osyuna, Rūbežnīku.
Renārs: Munys saknis ir Latgolā. Muna tāva dzymta ir nu Preiļu pusis, nu Stabuļnīku. Tī natuoli ir ari Kauperu cīms. Mamys mama otkon ir nu Ondrupinis, nu Ļoļu cīma. Tāvs dzeivuoja Latgolā da padsmit godu vacuma, kod atbrauce iz Reigu vuiceitīs. Jis nas styngrys latgalīšu tradicejis, runoj latgaliski i regulari brauc iz Latgolu. Es saceitu, ka taišni caur tēti es izteikti sajiutu tū latgaliskū.
Kaidys da šam ir bejušys jiusu attīceibys ar latgalīšu volūdu?
Juoņs: Es saprūtu (itūs vuordus pasoka latgaliski). Drupeit varu ari parunuot, ka nadaudz sasakoncentreju. Nu es sevi naprovoceju, kab naizaguoztu, partū ka kasdīnā es volūdu nauzturu tai, kai vajadzātu, nasatreneju. Bierneibā vysi školānu breivlaiki tyka pavadeiti Latgolā, leidz ar tū latgalīšu volūda zumēja apleik kai bits. Auss pīroduse, i nav nikaidu problemu saprast. Varu ari skaiteit, nu tī ir vaira juoīspryngst.
Renārs: Skaiteit ir gryušuok, nui?
Juoņs: Skaiteit ir gryušuok.
Renārs: Nui, ar saprasšonu nav nikaidu problemu. Runuošona… Es dūmoju, ka tuos byutu treis nedelis Latgolā…
Juoņs: Nui!
Renārs: …latgalīšu vidē, byutu…
Juoņs: Byutu! (pasoka latgaliski)
Renārs: Byutu! (atkuortoj latgaliski) Reizem jau pīteik ar treis dīnom.
Juoņs: Daleipst!
Jius ari pyrma dzīsmis “Pīmiņ, bruoļ” šudiņ runuot, ka jau īprīkš bejot sasatykuši i puorrunuojuši, ka vajadzātu koč kū izdareit Latgolys kongresa symtgadei (Renārs pyrma dzīsmis izpiļdeišonys prezentacejā saceja, ka vēļ pyrma pīduovuojuma pīsadaleit izlasis veiduošonā ar Juoni kūpā dzāruši čaju i sprīduši, ka jim kai latgalīšu unukim vajadzātu dūt kaidu pīnasumu Latgolys kongresa symtgadei – aut. pīz.). Kai jums taida ideja vyspuor roduos? Varbyut beja pastyprynuota interese par latgaliskū ari kasdīnā?
Renārs: Koč kai tys latgaliskais pasaruodeja. Vys vaira suoce runuot par tū symtgadi, mes ar Juoni sasatykom. Kai mes iztaustejom tū latgalīšu genu!? (vaicoj Juoņam).
Juoņs: Mes braucem iz Kruoslovu ar 1836!
Renārs: Ā… Nui! Ir taids projekts 1836 – guojīņs apleik Latvejai. Braucūt iz vīnu nu ituo projekta koncertim, mes ar Juoni dasarunom.
Juoņs: Beja gars ceļš, beja daudzi kū izrunuot.
Renārs: Tai i aizarunuom da latgaliskūs sakņu. Tai pamozom tykom da tuos slovonuos čaja dzeršonys. Tī runuom – kū mes varātu? Saraksteit dzīsmi, albumu voi teatram kaidu muzyku, kas byutu saisteibā ar Latgolu? Tai mes taustejomēs, skaitejom “Klūgu mūgu”, kab lobuok sajustu latgaliskū i kongresa fonu. Gols golā tys rezultejuos ar “Celīs, bruoļ!”. I tys ir breineigi.
Cik daudz jius pyrma ituo albuma īroksta zynuot par latgalīšu muzyku? Par pīmāru, jius dzīsmi īdzīduot kūpā ar Arni nu “Dabasu Durovom” i Sovvaļnīku. Voi jius īprīkš bejot dzierdiejuši, klausejušīs?
Juoņs: Sovus kolegus tok jau zyna.
Renārs: Nu vīnys pusis ruodīs, ka tu zyni dīzgon daudz, nu tod, kod aizbrauc iz Latgolu i suoc interesētīs padzilinuoti, saprūti, ka nikuo tu nazyni, tik koč kū cīši, cīši vierspusieji. Nu pādejā laikā ir cīši bīži byuts Latgolā. Mums ar Juoni beja vīna ekspediceja, kod braucem iz Trasuna muzeju, ar [fondu] “Viegli” braucem treis dīnu ekspedicejā. Tys beja fantastiski. Asūt tī, tu pamozom sajiuti cylvākus, kulturu, vidi, vīsmīleibu i ari izzynoj vaira.
Juoņs: Runojūt par tū nazynomū daļu, kū saceja Renārs. Beja vīni nu kuortejim kopusvātkim – rodu saīšona, kai jau parosti. Kod beidzēs tei oficialuo daļa, mes braucem iz zaļumbalu cīmā pi kulturys noma. Tī beja diveji veiri. Napuorspeilejūt – vīns pa dīnu beja ar traktoru pļuovs, ūtrys ari koč kū darejs tamā saimisteibā. A vokorā vīns atīt ar sovu gitaru, ūtrys ar sintezatoreņu, īlīk “disketeiti” i suoc dzīduot pošsacerātys dzīsmis, tautysdzīsmis… Taidus muzikus, prūtams, mes kasdīnā nasateikom. Mes vaira zynom tūs radzamuokūs: Sovvaļnīku, “Dabasu Durovys”…
Renārs: “Laimas Muzykantus”. Niu ir breineigs damu kolektīvs “Tautumeitas”. Maņ ruodīs, ka juos fantastiski nas tū latgaliskū kulturu caur jaunu mārgu šarmu i…
Juoņs: I skaistu dzīduošonu. Maņ cīši patyka. (“Tautumeitas” prezentacejis pasuokumā izpiļdeja izlasē īkļautū sovu verseju par grupys “Bez PVN” dzīsmi “Screen” – aut. pīz.)
Renārs naseņ beja arī Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” padūšonys ceremonejā (Renārs mani puortrauc, apsveic LaKuGu ar bolvys sajimšonu i stuosta, ka nuokušajā dīnā apsaviers portalu, partū ka piec “Boņuka” apsajiems kotru dīnu koč kū puorskaiteit latgaliski. Lyudz gon atlaist, ka piec puors dīnu apsajimšona pagaisuse, tok cer pi tuos vēļ atsagrīzt – aut. pīz.). Kaidi īspaidi jums roduos par “Boņuka” bolvu? Varbyut tys radeja kaidus jaunus prīškstotus par latgalīšu kulturu kūpumā?
Renārs: Maņ beja vyslobuokuos emocejis piec ituo pasuokuma. Es beju i izasmiejs, i aizkustynuots. Latgola maņ pasaruodeja kai cīši myusdīneiga vīta, nu tymā pat laikā dziļa. Nagrybu saceit, ka sovpateiga, nu… Aizbraucūt iz Latgolu, vysod ruodīs naparosts tys jiusu dzeiveleigums, vīsmīleiba i pat runuošona. Tei jums ir skaļuoka.
Juoņs: Nui, maņ atbrauc draugi iz Latgolu i vaicoj: “Parkū jī klīdz?” Nu jī tok naklīdz, tik vīnkuorši emocionali runoj. Vyspuor es niu saprotu, parkū ari es tik skali runoju (smejās).
Renārs: Mes ari sātā runojam tai mīreigi, pusklusynuoti. A tod atbrauc gostūs tēte i jau iz reizis ar sasavasaluošonu īvibrej gaisu pavysam cytaiž.
“Boņuks” beja breineigs, humors beja augstā leiminī. Pyrmuo daļa beja jautruoka, ūtrei – pamateiguoka ar taidu styurakmiņu gūdynuošonu. Tys beja labi i seceigi. Eistineibā jau tymā laikā mes ar [fondu] “Viegli” braucem taidā kai ekspedicejā, i tik tai sakryta, ka “Boņuks” beja taišni tymuos dīnuos, i cīši labi, ka tai. Piec “Boņuka” nūsavieršonys mes styngri pamainejom sovys dūmys, kaidai vajadzātu byut [apbolvuojuma “Laiks Ziedonim”] ceremonejai (itūgod tei nūtiks Latgolys viestnīceibā GORS – aut. pīz.).
Latgolys kongresa symtgadis pasuokumi ir tikū suokušīs, vēļ daudzi nūtikšonu prīškā. Voi jius varēs redzēt vēļ kaidā nu tūs?
Renārs: Byus vīns pasuokums, nu mes vēļ par tū nadreikstam skali paust.
Juoņs: Nui, ir tys, kū mes nadreikstam stuosteit. Vēļ, cik saprūtu, vīnu munu kora dzīsmi varēs dzierdēt 4. majā GORĀ Latgolys kongresa symtgadei veļteitā koncertā.
Juoņam naseņ beja koncerts Latgolā (grupa “The Sound Poets” koncerttura ītvorūs 2. aprelī gasteja Preiļūs – aut. pīz.), kod varbyut ari jius, Renār, varēs dzierdēt Latgolā?
Renārs: Nuokušajā godā “Prāta Vētrai” byus albums i vosorā koncertturs. Es cīši (izceļ itū vuordu latgaliski) pīdūmuošu, kab vīns koncerts byutu Latgolā. Par tū ir runuots, i dūmoju, ka tai ari byus.
I kai ar “The Sound Poets”? Voi ari jius koč kod dreizumā varēs otkon dzierdēt Latgolā?
Juoņs: Nazynu, voi dreizumā, nu varu saceit taipat kai Renārs – ceru, ka nuokušgod izīs albums, tod byus koncertturs i vysdreižuok, ka otkon brauksim iz Latgolu.
Kartenis: Aivars Mackevičs, travelnews.lv


text:
“Čaja kauss 2013” atrods saiminīkus
18. septembrī nūtyka ikgadejais LgSC Reigys biroja reikuotais pasuocīņs “Pyparmātru čaja kauss”. Tys ītver atraktivys fotoorientiešonuos saceņseibys Reigys centrā jaunajim i asūšajim studentim. Pasuocīnī pīsadalieja sirdī eisti latgalīši i taidi, kam vīnkuorši pateik latgalīšu jestrais gors. Dalinīkus sagaidieja dažaidi aizdavumi, par pīmāru, Latgolys muzykys atpazeišona, biļdiešonuos pi dažaidim objektim, kai ari tradicionalais liecīņs ar maisim. Īpaši jautra saguoja dažaidu Latgolys apvydvuordu skaidruošona. Hortikulturists nu duorznīka kliva gon par vysdzāruoju, gon dirigentu, a valna pauti, kas patīseibā ir drigenis, par cīši lelom ūlom. 🙂 Piec seivuos ceinis Pyparmātru čaja kausu šūgod īgiva komanda ar nūsaukumu “Žiks”, kuru puorstuovieja Ēriks i Jurs. Pasuokuma nūslāgumā dalinīki daliejās sovūs īspaidūs pi čaja kruškys Tonis birojā.
Elvija, LgSC Reigys birojs
Nu a vaira verīs karteņuos!


text:
Boņuka bolvu Līga sajāmuse, byudama Kuorsovys vydsškolys latvīšu volūdys i literaturys školuotuoja. Rēzeknis Augstškolā studiejuse filologeju, piečuok Reigys Stradeņa universitatē dabuojuse muokslys terapeita specializaceju dramys terapejā. Līga ir ari literate, roksta kai latvīšu literarajā, tai latgalīšu rokstu volūdā, sajiemuse Boņuku ari par snāgumu latgalīšu dzejā. Vuiceibu leidzekļa “Gostūs pi Boņuka” leidzautore.
NOMINANTI:
Anita Žogota, Nautrānu vydsškola
Irēna Slišāne, Upītes pamatškola
Sarmīte Mežule, Drycanu vydsškola
Veronika Dundure, Nautrānu vydsškola


text:
Lopu mieneša 7 dīna
Lopu mieneša 7 dīna irā 127 goda dīna pa Gregora kaleņderam (garajuo godā - 128 dīna). Nu ituos dīnys leidz goda golam palīk 238 dīnys.
Svieteibu i pīminis dīnys[pataiseit | labot pirmkodu]
Katuoļu svātū dīnys[pataiseit | labot pirmkodu]
Vuorda dīnys[pataiseit | labot pirmkodu]
Henriete - Henrejs - Jete
Nūtikšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1904 - Krīvejis imperejā atsaukts latiņu druka nūlīgums, kas nu 1864 gods zeimovās iz nazkodejom Puolejis teritorejom (Lītovu i Vicebskys guberneju (kuramā beja i Latgola);[1]
- 1928 - Īstateita Latgolys studentu bīdreiba "Latgola".
Latvejā[pataiseit | labot pirmkodu]
Pasaulī[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1832- Grekeja dabova napavaļdeibys
- 1875 - paraksteita dasaruna iz Japonejis i Krīvejis deļ teritoreju meitu: Japonejai teik Kuriļu solys, a Krīvejai - Sahalins;
- 1895 - Pīterpilī krīvu zininīks Aleksandrys Popovs demonstrej pyrmū radejis imtivu - kohereru;
- 1915 - Pyrmais pasauļa kars: vuocīši apsleicynoj britu lellaivu "Lusitania", nūnuovāti 1198 cylvāki;
- 1945 - Ūtrais pasauļa kars: Reimsā vuocu generals Alfreds Jodlys parakstej Vuocejis kapitulaceju, kas aizastoj cytā dīnā;
- 1946 - Japonejā īstateits pasajāmums "Tokyo Telecommunications Engineering", kas piečuok pasaukts kai "Sony";
- 1954 - Indokinejis kars: Djen Bjen Fu kuovē Prancūzejis karinīki pagaisinoj kuovi(kuove aizsuoka pavasara mieneša 13 dīnā);
- 2005 - Libana krysteigajuo Džunejis ūstysmīstā spruoguse bomba savaiņoj 22 cylvākus.
Dzimšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1927 - Juoņs Gleizds, fotomuokslinīks (m. 2010 godā);
- 1940 - Daile Dzene, aktere.
Latvejā[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1899 – Bruno Kalneņš, latvīšu politiks (m. 1990).
Pasaulī[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1840 - Pīters Čaikovskais (ПëTp Илbич ЧaйkoBckий), krīvu komponists (m. 1893);
- 1861 – Rabindranats Tagore (Rabindranath Tagore), bengaļu ailinīks, rakstinīks (m. 1941);
- 1867 – Vladyslavs Rejmonts (Władysław Reymont), puoļu rakstinīks (m. 1925).
Mieršonys[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
Latvejā[pataiseit | labot pirmkodu]
Pasaulī[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1682 – Fjodors III (Фëдop III AлekceeBич PoMaHoB), Krīvejis cars (dz. 1661).
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ http://latgalesdati.du.lv/5 Latgolys dati


text:
Daugovpiļs muzejā teik struoduots pi gruomotys par Daugovpiļs muokslinīkim
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejs (DNMM) 2023. godā svieteis sovu 85. pastuoviešonys godadīnu. Itūšaļt muzejā nūteik dorbs pi materialu gatavuošonys gruomotai “Daugavpils mākslinieki”, kurā byus apsaverami ap 60 muokslinīku dorbu nu DNMM muokslys kruojuma kolekcejis, informej muzeja muokslys nūdalis vadeituoja Mairita Folkmane.
Izdavums tiks veiduots kai muokslys albums ar muokslinīka portretu, muokslys dorba fotografeju nu muzeja kruojuma i eisu anotaceju par autoru. Tys snēgs viestejumu par Daugovpiļs nūvoda muokslys atteisteibu laikā nu 1924. goda leidz 2022. godam, kuru sovūs pietejumūs raksturuos muokslys zynuotneicys Valentīna Liepa, Inga Bunkše i Aiga Dzalbe. Projektu atbolsta “Latvijas Valsts meži” i Vaļsts Kulturkapitala fonds Latgolys Kulturys programā 2022.
Kai viestej Mairita Folkmane, DNMM muokslys kruojumā itūšaļt atsarūn vaira nakai 1000 muokslinīku dorbu, kas atspīgeļoj godu symtu ilgu laika pūsmu kulturviesturiskā grīzumā. Kruojums pastuoveigai teik papyldynuots, partū muzejs ari pasasoka Daugovpiļs muokslinīkim Viktorijai Makarovai, Jūlijai Kuļgajevai, Olegam Marinoham, Dignai Gordijenko, Ilonai Linartei-Ružai, Dacei Pudānei, Alīnai Petkūnei, Elvīrai Sprindžukai, Olgai Gžibovskai, Sandrai Poplavskai, Aleksandrai Šļahovai, Anastasijai Dubovskai, Ksenijai Šinkovskai, Lilijai Zeiļai, Valdai Mežbārdei, Mairitai Folkmanei i Romualdam Gibovskim, kuri ar sovu muokslys dorbu duovynuojumim paguojušajā i itymā godā tū ir boguotynuojuši.


text:
“Daugavpils 2027” prezentēs pietejumu par īkļaušonys veicynuošonu kulturā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
30. martā 15.00 stuņdēs Zoom platformā nūtiks pietejuma “Latgales iedzīvotāju ar ierobežotām iespējām iesaiste kultūras norisēs” prezentaceja, informej dasacejuma “Daugavpils 2027” komunikacejis specialiste Jelena Dedele.
“Daugavpils 2027”, veidojūt dasacejumu Eiropys kulturys golvyspiļsātys titulam, dagrīž lelu nūzeimi sabīdreibys leidzdaleibai i īkļaušonai, dorbam ar “naradzamuom” i ryska grupom. Veidojūt programu i atteisteibys planus, teik veikts ari pietejums par socialuos izstumšonys ryskam pakļautūs grupu īsaistis veicynuošonu. Pietejuma mierkis apzynuot Daugovpiļs piļsātys (ari Latgolys regiona) socialuos izstumšonys ryskam pakļautūs dzeivuotuoju mierka grupys, tūs vareibys i īrūbežuojumus kulturys patiereņā i leidzdaleibā. Rezultatā tyka izstruoduoti īsacejumi rysynuojumim mierka grupys īsaistei.
Pietejuma prezentaceju vadeis pietnīki Gints Klāsons (Latvejis Kulturys akademejis Zynuotniskuos pietnīceibys centrs) i Anna Selecka (SIA “Analītisko pētījumu un stratēģiju laboratorija”).
Iz prezentaceju aicynuoti Daugovpiļs i Latgolys kulturys, izgleiteibys, NVO jūmys puorstuovi, projektu vadeituoji i programu koordinatori, kai ari socialī darbinīki i bīdreibu puorstuovi, kas struodoj voi planavoj īsaisteit cylvākus nu ryska grupu.
Prezentacejai da 29. marta var dasasaceit ITE.


text:
Aicynoj atbaļsteit dzejis i foto albuma “Latgales sirdspuksti” izdūšonu
Kolektivuo īguļdejuma platforma “Projektu banka” aicynoj atbaļsteit bīdreibys “Balvu olūts” izveiduotuo dzejis i foto albuma “Latgales sirdspuksti” izdūšonu. Albumā ir apkūpuoti 150 Latgolys dzejnīku i fotografu dorbi – dzeja i latgalīšu, i latvīšu literarajā, i krīvu, kai ari pat boltkrīvu volūdā.
Bīdreibys “Balvu olūts” vaļdis lūceklis Uldis Arnicāns par “Latgales sirdspukstiem”: “Latgolys cylvāki ir myusu nūvoda leluokuo i skaistuokuo vierteiba. Pasasokūt myusu cylvākim, Latgola ir varējuse pastuovēt i saglobuot tai rakstureiguos īzeimes daudzu godsymtu garumā. Kab pasasaceitu vysim Latgolys cylvākim par jūs nasavteigū dorbu i goreigūs vierteibu kūpšonu daudzu godu garumā, ir radeita itei gruomota, kurymā myusu nūvodu dzejnīki i fotografi atainoj vakar i šudiņ svareiguos temys. Kotrs myusu nūvoda cylvāks ir kai vīns mozs sirdspuksts, kas ļaun myusu Latgolys sirdei pukstēt, partū ka taišni nu myusu ir atkareigs, voi ari iz prīšku sovu nūvodu redzēsim taidu, kaidu tū asam pīroduši redzēt – meiļu, saprūtūšu i cīši dvēselisku. Lela prīca, ka dorbā variejom apvīnuot autorus ar dažaidim redzīnim i tauteibom nu vysim 20 Latgolys nūvodim, tai atspīgeļojūt vysys Latgolys daudzpuseibu i kruosaineibu. Itys kūpdorbs ir breineigs pīmārs tam, ka, nasaverūt iz nacionalajom, kulturalajom i religiskajom atškireibom, vysi myusu nūvodu dzeivuotuoji lepojās ar sovu skaistū Latgolu i paleidz tai byut par syltu sātu mums vysim.”
Itūšaļt albuma “Latgales sirdspuksti” izdūšonai vajadzeigī leidzekli teik vuokti kolektivuo īguļdejuma platformā Projektu banka. Tai sevkuram Latvejis dzeivuotuojam ir vareiba īguļdeit kaidu eiro albuma topšonā. Da šam “Latgales sirdspukstu” izdūšonu jau ir atbaļstejušys 6 Latgolys (Viļakys, Dagdys, Kruoslovys, Viļānu, Krystpiļs i Rēzeknis piļsātys) pošvaļdeibys i poši gruomotys autori. Nu 4600.00 EUR gruomotys izdūšonai vajadzeigi vēļ 2600.00 EUR. Par itū naudu tipografejā tiks īspīsti 1000 albumi, nu kurim 500 albumi tiks Latgolys školu, pogostu i piļsātu bibliotekom, sovukuort puorejī 500 eksemplari tiks autoru, atbaļsteituoju i pošvaļdeibu eipašumā.
Atbolstūt “Latgales sirdspuksti“ izdūšonu, sevkurs, kurs īguļdeis 15 eiro, sajims vīnys gruomotys eksemplaru pa postu voi kaidā nu gruomotys atkluošonys pasuokumim, īguļdejūt 50 eiro, jiusu vuords i pavuorde voi uzjāmuma logo tiks īkļauts gruomotys titullopys atbaļsteituoju sarokstā.


text:
Literari muzykaluos “Andrejdīnys” "sāta" ūtrū reizi byus Lūznovys muiža
Sastdiņ, 30. novembrī, iz tradicionalū sasatikšonu Andrejūs aicynoj literari muzykaluo nūtikšona “Andrejdīna”. Itūgod “Andrejdīnys”, kas reizē byus ari literarūs sarunu cykla nūslāgums, "sāta" jau ūtrū reizi byus Lūznovys muiža.
Ituo goda “Andrejdīna” reizē byus ari Lūznovys muižys nūtikšonu cykla “Literārās sarunas Lūznavas muižā” nūslāguma sasatikšona, izvaicojūt literati Ilzi Spergu. Taipat kūpā sabrauks tī, kurī roksta, pasauli i sevi maklādami tekstūs. Naiztryukstūši byus ari muzyka, naiztiks bez klauseituoju leidzdarbeibys i Lūznovys muižys šarma.
Ilze Sperga ir pazeistama ar sovim tekstim i daudzim sabīdryskim projektim. Gruomotu skaiteituoju mīlesteibu izapeļnejuse ar prozys kruojumu “Dzeiveibai” (2014). Tys ir smeļdzeigs, volūdys i styla ziņā gords i latgaliskumā dziļš, tematiski Latgolys kasdīnu caur sirdi i emocejom izlaists gobols. Stuostu varūni i bārni, jaunīši, kas dzeivoj myus apleik. Partū ari suope ir osa i osora patīsa.
Vokora gaitā taipat literari kluotyn byus i sovus spylgtuokūs rudiņa tekstus skaiteis Anna Rancāne, Līvija Liepdruviete, Ineta Atpile-Jugane, Ligija Purinaša, Sandra Ūdre, Meldra Gailāne, Karonhisake, Līga Rundāne, Līga Čevere, Jurs Viļums, Inga Kaļva-Minina, Betija Berga i Jana Skrivļa-Čevere. Kai vysod Andrejdīnys mikrofons ir daīmams sevkuram, kurs gryb i kuram ir, kū pasceit pasauļam. Sovu sokomū muzykā ruodeis bārnu rokgrupa “Žvūrgzdyni”, var cerēt, ka gitara pasaruodeis rūkā ari Guntim Rasimam, kurs ir “Žvūrgzdynu” vadeituojs, i Arņam Slobožaņinam.
Literaturzynuotneica i “Andrejdīnys” reikuotuoja daudzu godu garumā Ilga Šuplinska soka: ““Andrejdīnys” tradiceja pasaruodeja pyrma 20 godu, vaicojūt sovejūs goda tymsuokajā laikā. Kūpā puordzeivuots i izjusts daudzi, kotrā reizē ir koč kas taids, kas naatsakuortoj nivīnā īprīškejā reizē. Tok ailinīki i dzīsminīki ir ituo pasuokuma pamats. Tys roda energetiski lobu tyvyma i spāka sajiutu.”
Sarunu ciklys “Literārās sarunas Lūznavas muižā” Lūznovys mūžā nūteik jau vairuokus godus, aicynojūt skaiteituojus atkluot, cik dažaida ir jaunuokuo literatura, i pīduovojūt īpasazeit ar dažaidim autorim. Itūgod pavasarī varēja sasatikt ar dzejneicu Ivetu Ratinīku, vosorys suokā īpasazeit ar dzejnīku i tulkuotuoju Kārli Vērdiņu, tikū rudinī bārnus muokslys detektivspēlē aizruove Luīze Pastore, bet sova sarunu reize bejuse ari Annys Rancānis, Ingys Ābelis, Andrys Manfeldis i cytu autoru īpazeišonai. Literari muzykaluos “Andrejdīnys” “sāta” Lūznovys muiža byus jau ūtrū reizi, īprīšk ite sasatykom pyrma treju godu.
Īīšona pasuokumā ir bezmoksys, gostūs iz sasatikšonu pi čaja i rudiņa dūmu aicynuots kotrys grybātuojs. Ciklu “Literārās sarunas Lūznavas muižā” atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds i Rēzeknis nūvods.
Foto: grupa "Žvūrgzdyni", Latvejis Radejis Latgolys studeja


text:
Daugovpilī dorbu suoc jaunais LgSC birojs!
LgSC ar prīcu paviestej, ka dorbu suoc jaunais Daugovpiļs birojs. Tys niule atsarūn pretim Daugovpiļs teatram Vīneibys ūļneicā 17, Daugovpilī ( īeja nu kopejneicys „SĀTA” ). Jaunajā birojā sasateik latgaliski dūmuojūši jaunīši, ite var izzynuot informaceju par tyvuokajim pasuokumim, Latgolys viesturi, var nūpierkt latgalīšu gruomotys, muzykys diskus. LgSC Daugovpiļs birojs i kopejneica „SĀTA” gaida gostūs vysus interesentus!
Vaira informacejis:
26326155 (Agnese)


text:
Diptiha „Kaija. Izmekleišona” ūtruo daļa – Akuņina „Kaija”. Kotram beja gon motivs, gon īspēja. Kai nūskaidruot vaineigū Konstantina Trepļeva nuovē? Skateituojim pīduovuoti seši varianti, bet secynuojumi juoizdora kotram pošam.
„Kaija. Izmekleišona” sastuov nu divejom daļom – nu divejom atseviškom izruodem dažaidūs vokorus. Pirmuos, „Kaija-1”, pamatā ir plaši zinomuo Antona Čehova luga, bet „Kaija-2” - myusdīnu krīvu rakstnīka Borisa Akuņina uzraksteits sovdabeigs turpynuojums.Izruodes byuteiba izsaceita nūsaukumā - izmekleišona, padziļinuota A. Čehova lugys izpiete, leidzeiga ceļojumam, kura laikā skateituoji kūpā ai aktīrim izmontoj Akuņina saceriejumā īlyktos atslāgys, lai saprostu originallugys varūņu reiceibys motivus. Topeic ir svareigi nūsaskateit obejis izruodes vīnu aiz ūtrys, lai īraudzeitu Čehova daiļradi napīrostuokā gaismā.
II daļa
„Kaija -2” īvodā - Čehova „Kaijas” pādejuo aina: Trepļeva saruna ai Ņinu i… šuovīņs. Tymā breidī ari suokās Akuņina „Kaija” – sovdabeiga izmekleišona, lai atrostu Konstantina Trepļeva nuovē vaineigū. Borisa Akuņina lugā kotram ir gon motivs, gon īspēja, tūmar kotrai situacejai atsakluojās vairuokys puses. Tuopeic skateituojam pīduovuoti seši varianti ai paguotnes atspulgim i nūtykumu atteisteibas varbyuteibu nuokūtnē. Nūslāgumā kotram ļauts nūnuokt pie sova secynuojuma.
Projektam „Kaija. Izmekleišona” sajemtsVaļsts kulturkapitala fona finansials atbolsts.


text:
Reigā apsaverama O. Zvejsalnieka izstuode “Spānija”
Da 19. marta Reigā, galerejā “Daugava”, var apsavērt Osvalda Zvejsalnieka gleznu izstuodi “Spānija”.
2010. godā Osvalds Zvejsalnieks ceļuojumā īpazyna korstasneigū i zīdūšū Valenseju Spānejā, i nu tuo laika saulainuo i eksotiskuo dīnvydu zeme “dzeivoj” juo iztēlē, nu dzeivē teik radeitys jaunys gleznys par Spānejis tematiku. Izstuodē īspiejams ļautīs sapynim i pusattaiseitom acim spylgtajuos i kūšajuos kruosuos izsapynuot vālūs vokorus Valensejā, kod gaisā smuordoj zīdūšuos magnolejis, suleigī apeļsini i pamozom suoc aust jauns reits.
Izstuodē eksponātuos gleznys radeitys laika periodā nu 2010. da 2015. goda.
Osvalds Zvejsalnieks dzims 1944. goda 21. martā Varakļuonūs, beidzs Latvejis Muokslys akademeju, nu 1976. goda Latvejis Muokslinīku savīneibys bīdrys. Nu 1970. goda struodoj Rēzeknis lītiškuos muokslys vydsškolā, piečuok ir Rēzeknis muokslys koledžys direktors i Muokslys akademejis Rēzeknis filialis vadeituojs. Itūšaļt – Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys direktors, LMA profesors.
Nu 1971. goda pīsadalejs vaira nakai 60 nūvoda, vaļsts i storptautyskajuos muokslys izstuodēs, sareikuojs ap 20 personalizstuožu, regulari pīsadola storptautyskajūs plenerūs i grupu izstuodēs i Latvejā, i uorvaļstīs.
Karteņā: Osvalds Zvejsalnieks. “Vidusjūras osta”, 2010. g., audaklys/akrils, 40×50


text:
Muzykali akustiski latgalisks koncerts „Rudiņs skanis”
Atsaļausam apgalvuot, ka Reigā koč kas itaids byus pyrmū reizi – akustisks koncerts rudeneigi latgaliskā nūskoņā, pretendejūt iz nūpītnuokys latgalīšu muzykys statusu. Pīsadola Latgolys jaunīšu kuors „Sono juvenis”, vokali instrumentaluo grupa „Rudiņs steigys” i, ka dreikst tai saukt, dzīsminīks Kārlis Strūbergs. Tys vyss – Latgolys Studentu nedelis ītvorūs ar mierki, paruodeit, kū i kai Reigā dora Latgolys muzykalī jaunīši, kurim daudzim muzyka niu ir vaira kai viņ aizaraušanuos i sirdslīta. Daudzim nu jim muzyka ir profeseja i jiusu prīškā byus nuokušī/jau asūšī kuoru vadeituoji, profesionali dzīduotuoji i komponisti, kas Latgolys vuordam nūteikti liks skanēt na viņ Latvejis, bet vysa pasauļa koncertzalūs!
Koncerts „Rudiņs skanis” – 15. septembrī LU Mozajā Aulā (Raina bulv. 19, Reigā) 18 stuņdēs.
Koncerta dalinīki:
Sono juvenis
„Sono juvenis” ir pyrmais latgalīšu kuors Reigā. Dzims 2010. goda februarī, zivs zeimē. Kai jau zivs, tyvuok pi iudinim, nu Latgolys azarim tyvuok jiurai. Vysi kūra dalinīki ir latgalīši, kas studej, struodoj ci ir puorsacālušs iz dzeivi Reigā. Dzīduot prīca latgalīšam reši kod spiej izzust, deļ tuo mes apsavīnovom, vysi dzīduot gribūšuokī i talanteiguokī Reigys latgalīši. Juopībiļst, ka na tik kuorī, bet ari dzeivē vysi asom lobi draugi. Repertuars pagaidom navā vēļ cīši plašs, aiz tuo, ka asam jauns kolektivs, nu prīškrūku vālamīs dūt Latgolys komponistu dorbim. Asam cīši radūšu cylvāku komanda i nav šaubu, ka iz prīšku izpiļdeisam ari pošu kūristu komponātus dorbus. Kuora pamatbyuteiba ir latgalīšu gora kūpeiba Reigā, kas pasaruoda gon nūpītnuos, gon, vysu bīžuok, na tik nūpītnuos izpausmēs. Kuora muzykaluo virsvadeiba uzticāta Baibys Urkys i Jaroslava Poļakova rūkom, nu myusu komandys sastuovā ir ari daudzi rodūši cylvāki i profesionali muziki, deļ tuo teik uzklauseitys sevkura tuos dalinīka dūmys, kas radūšū procesu dora daudz interesantuoku. Tys eistais kuora nūsaukums pagaidom myus vēļ nav atrads, deļ tuo iz itū šaļti saucamīs „Sono juvenis”, kas nu latīņu volūdys nūzeimoj „dzīdūšuo jaunatne”. Dzīžūt, myusu golvonais vadmotivs ir byut kūpā ar sovim nūvodnīkim i jautri pavadeit laiku.
Rudiņs steigys
Grupys pyrmssuokumi meklejami 2003. goda rudinī, kod grupys dalinīki sasatyka Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolā. Kai jī poši soka – jī pīdzima rudini i vysim instrumentim, kū jī suokumā spielēja, beja steigys – nu tuo ari nūsaukums „Rudiņs steigys”. Grupa izpilda pošu sacarātys /aranžātys dzīsmis. Vīna nu popularuokajom grupys dzīsmem ir „Rudiņs steigu” dalineicys Lienis komponātuo „Laimeņa” (latgalīšu tautys dzīsmis teksts), kas sovulaik īgivuse nadaleitu Latgolys Radejis klauseituoju atzineibu. Gondreiž vysu grupys dalinīki niu studej Jāzepa Vītola Latvejis Muzykys akademejā i „Rudiņs steigys” pamatuoti var saukt par pyrmū piļneigi profesionalū muzykys grupu nu Latgolys.
Pasaklausi – itai skaņ „Rudiņs Steigys”
Kārlis Strūbergs
20 godus vacs jaunīts nu Varakļuonim, kas niu studej Reigā, Latvejis Kulturys akademejā. Pots soka, ka muzyka ir juo meiluokuo nūdorbe šudiņ i nu tim laikim, kūpš sevi pīmiņ. Pošu reizi spielej vairuokuos muzykalajuos apvīneibuos („Crust”, „Inde Indive”, In the Box” i „Momend”), kas izpilda dzīsmis dažaiduos volūduos (latviski, angliski, latgaliksi), bet „Rudiņs skaņuos” Tev, klauseituoj, byus īspieja dzierdēt Kārli absoluti akustiskā izpiļdiejumā – dūmojams, ka dreikstātu saceit: jauns latgalīšu dzīsminīks.


text:
Gribiešonai pieteit ir juobyun īškā. Saruna ar Anitu Braunu
Intervejis autore: Sintija Augustova, portals lakuga.lv
Augusta vydā Latvejis žurnalistu asociaceja padeve izcileibys bolvys par sasnāgumim žurnalistikā. Kūpā ar kolegi Indru Spranci izcileibys bolvu par radejis raidejumu sereju, kurā atkluotys Lemberga prāvys aizkulisis i “Ventspiļs grupiejums”, taipat ari goda redaktora bolvu sajēme vuorkavīte Anita Brauna. Sarunā ar Anitu par Lemberga temys “paceļšonu”, kvalitativu žurnalistiku i raidejuma redaktora pīnuokumim.
Kai aizsuoce jiusu ceļš žurnalistikā?
Tymūs laikūs, kod es guoju studēt, žurnalistikys programā navarēja tikt, ka nabeja publikaceju, leidz ar tū munys pyrmuos publikacejis beja tuo laika Daugovpiļs rajona vītejā avīzē. Pyrmū godu piec vydsškolys vuicejūs Daugovpiļs Universitatē, tūlaik beja jauna programa “Kultūras vēsture”, tī es beju īsastuojuse, bet žurnalistika mani vys tik kņudynuoja. Saprotu, ka grybu stuotīs žurnalistūs, tai kai jau zynuoju, ka ir praseiba par publikacejom, guoju iz Daugovpiļs vītejū avīzi i raudzeju raksteit kaidus raksteņus. Kū nu tuo jī publicēja, tū es ari īsniedžu universitatē.
Universitatis laikā pyrmī darbeni beja universitatis avīzē, mani tī jau pyrmajā kursā iz pusslūdzi pījēme dorbā. Tai jau studeju laikā dabuoju ari pyrmū pavysam nūpītnū žurnalistikys pīredzi – redzīs, trešajā kursā aizguoju struoduot iz avīzi “Diena”, kas tūšaļt beja cīši ītekmeigs medejs. Vosorys praksē beju pi jim pastruoduojuse, vīnā šaļtī lykuos, ka maņ napīteik ar tū, kū giustu nu studeju, grybu pa eistam struoduot. “Dienā” beju izreiz iz pylnu slūdzi, beja cīši interesanti, mani aizruove. Piec “Dienas” beja vēļ vysaidi medeji, bet “Dienā” beja pyrmuo ilglaiceiguokuo i cīši nūdereiguo pīredze.
Kaidom eipašeibom juobyun cylvākam, lai varātu sekmeigi dorbuotīs žurnalistikā?
Primari ir juobyun interesei par tū, kas nūteik sabīdreibā. Juosainteresej par sportu, ka gribi byut sporta žurnalists, par politiku – ka gribi raksteit par politiku. Puorejais ir atkareigs nu tuo, kurā nišā tu struodoj. Ka tei ir pietnīciskuo žurnalistika, ar kū es niu nūsadorboju, prūtams, ir juobyun spiejai analizēt i, žargonā izasokūt, rakt. Myusim ir juoaizarūk leidz patīseibai, cytu reizi juoīt cauri naskaitomim dokumentim, lelim datu apjūmim.
Juobyun interesei izmeklēt i pieteit, tei, maņ redzīs, ir taida īškeja sajiuta. Var īsavuiceit, kai pieteit, bet navari īsavuiceit gribiešonu pieteit, tam ir juobyun īškā.
Es nazkod, pietejūt korupcejis lītys žurnalistikys vajadzeibom, asu sacynuojuse, ka vēļ vīns dorbs, kū es byutu grybiejuse dareit, ir izmaklātuoja voi prokurora dorbs. Maņ kai žurnalistam nav tīseibu oficialā kuortā īgiut taidus voi itaidus dokumentus, tok ka struoduotu KNAB, maņ byutu vareiba tikt da krateišonys ordera, i tod es varātu izjimt dokumentus i nūskaidruot patīseibu.
Juobyun spiejai logiski izstuosteit tū, kas ir nūskaidruots, volūda ir myusu instruments. Vīnam, kas struodoj avīzē, žurnalā voi portalā, svareiga rokstu volūda, cytam radejā – svareigs bolss, dikceja, a televizejā kluot bolsam īt vēļ video, svareiga ir prezentaceja.
Jius ar kolegi dabovot izcileibys bolvu partū, ka analizējot i pietejot Aivara Lemberga tīsys pruovys aizkulisis i ari Ventspiļs grupejumu. Kai daguojot pi tuo, ka gribit itamā temā raktīs dziļuok?
Itys ir tys, kas cauri munai “dailradei” pynās godu desmitem. Kod struoduoju “Dienā”, kas beja pyrms daudzim godim, es jau raksteju rokstus par nazkaidim aizdūmeigim darejumim, kur aiz tuo vysa stuov Aivars Lembergs voi ari nazkai ītekmej procesus. Leidz ar tū maņ tei bagaža kruojusīs vysu 20 godu garumā i vēļ ilguok. Tod, kod beja skaidrys, ka Aivaram Lembergam pasludynuos sprīdumu, mes apsazynuojom, ka tei ir cīši nūzeimeiga prāva Latvejā, deļtam ka tīsojamais ir cīši naparosts i vysūs īspiejamūs veidūs ir raudziejs izguozt i prāvu, i ari izmeklēšonu. Mums beja sajiuta, ka par itū nūzeimeigū tīsys sprīdumu ir kas naviņ juopastuosta, lykom golvys kūpā i dūmuojom, kū jaunu varim pastuosteit.
Mes vysi itymā nūdaļā asam ar žurnalista pīredzi i bagažu, varējom izdūmuot i originalū pīnasumu, i tūs olūtus, kas mums var paleidzēt ar unikalu informaceju. Beiguos mes sataisejom cīši lobu Lemberga prāvys rekonstrukcejis raidejumu, kas mums pošom cīši patyka.
Vuocūt informaceju prāvys raidejumam, tykom kluot dokumentim, nu kurūs saprotom, ka tematu var izvērst, mums ir zynami jauni fakti par nūzeimeigom, seņ nūtykušom politiskom lītom, cylvākim tys vīnkuorši ir juozyna. Pījēmem lāmumu, ka mes turpynuosim pieteit. Tai topa vēļ div raidejumi, kas piec laika aizguoja eterā.
Ir dzierdāts, ka cytuos vaļstīs žurnalistim draud izariekinuot piec tuo, kai jī aizskar taidys temys, ari “Twitter” asu skaitejuse, ka “Re:Baltica” pietnīki regulari sajam vysaidys zinis, draudus, najaukus apvainuojumus. Voi jums taidā ziņā nabeja baiss giutīs pi Lemberga lītys?
Bailis myusim galeigi nabeja. Par Lembergu asu daudz rakstejuse, es zynuoju, kū nu juo var sagaideit. Maņ redzīs, ka jam ir vasala nūvāruotuoju komanda, kas sekoj leidza tam, kū par Lembergu stuosta sevkurā Latvejis medejā. Tod jī roksta viestulis medejim, lai atsauc kaidu informaceju. Es gaideju, ka tai byus, tai ari beja, bet mes nikod naasam nikuo atsaukuši, deļtam ka mes puorbaudom informaceju, kū mes laižam gaisā. Lembergam tys var napatikt, bet tys nanūzeimej, ka tei nav patīseiba.
Socialajūs teiklūs mes naasam sasaskuoruši ar mobingu, bet zynu, ka Ingai Spriņģei nu “Re:Baltica” ir vasala troļļu armeja, kas svīžās jai viersā. Myusim tai nav, redzīs, deļ tam ka mes naasam tik aktivys socialajūs teiklūs, Inga gon ir aktiva, cīši puordūmuotai struodoj iz tū auditoreju, leidz ar tū ir sakaitynuojuse kaidus cylvākus.
Kas, jiusupruot, raksturoj kvalitativu žurnalistiku?
Pyrmom kuortom, tī ir puorbaudeiti fakti, žurnalisti nikod napublicēs faktus, kurus “vīna taņte saceja”. Niule tipiska dezinformaceja ir taida, ka cylvāks X ir nūmirs nu Covid-19 vakcinys, vysus niu bīdej, ka cylvāki mierst nu vakcinu. Kvalitativī medeji pīgrīzs viereibu itaidom ziņom, bet pyrma publiciešonys nūskaidruos, voi tys tai ir. Mes nivīns nagribim, kab Latvejā voi kur cytur mierst cylvāki nu Covid-19 vakcinu.
Myusu raidejums itūbreid ari struodoj pi ituo temata, vysim gadejumim, kas ir izskaniejuši, mes meklejom pīruodejumus, voi vakcina ir vaineiga, voi nā. Tī jau ir tei atškireiba nu socialūs teiklu, kur cylvāks bez kaidys atbiļdeibys var raksteit tū, kas īīt pruotā voi atbiļst puorlīceibai. Cīši bīži tam nav nikaida pamata, tuos ir vīnkuorši sazvieresteibys teorejis, kurys daudzi izplota apzynuotai. Kvalitativi žurnalisti publicēs tik puorbaudeitu informaceju, dauzūs gadejumūs tiks maklāts apstyprynuojums nu vairuoku olūtu.
Kai varātu veicynuot kvalitativu žurnalistiku vaļstī i pīrūbežā?
Tys itūšaļt i baigais vaicuojums, es par tū ari asu aizadūmuojus, na tikai Latgolys sakarā, bet vyspuor, cik cīši cylvāki pasakļaun dezinformacejai, kū izplota socialajūs teiklūs, vīnolga, voi tei ir Latgola voi Reiga. Cylvāks socialajūs teiklūs atrūn informaceju, kas apstyprynoj juo uzskotus, puorlīceibu, pat ka tei nav taisneiba, jis tic tai, ka oficialim medejim, kuri ziņoj par konkretim faktim, kū jī ir nūskaidruojuši. Ka fakts naatbylst cylvāka puorlīceibai, juo izpratnē tys ir meleigs, tok žurnalists – uzpierkts.
Kai ar vysu itū tikt golā? Tys ir nanormali gryuts izaicynuojums. Nazynu, voi kaidam ir leidz golam atbiļde. Vīns ir likt pretim patīsu informaceju, raudzeit jū socialūs teiklu auditorejai nūguoduot taidā veidā, kaidā jī tū var uztvert.
Austrumu pīrobeža kontekstā tys ari ir gryuts vaicuojums. Cīši daudzim cylvākim ir īrodums klauseitīs tūs krīvu medejus, jim jau navar aizlīgt tū dareit. Ir nazkaidi gadejumi bejuši, kur daži kanali iz laiku ir aiztaiseiti cīt, deļtam ka jī publicej lykumam naatbylstūšu informaceju, bet vysu jau tu naaiztaiseisi. Vīneigais, kū tī var dareit – likt pretim patīsu informaceju.
Dūmoju, ka Latvejis Radejis Latgolys studeja dora lobu dorbu, bet jī jau navar izmaineit cylvāku īrodumus, ka tī ir pīroduši klauseitīs cytus informacejis kanalus. Tys nav dreiži i vīnkuorši atrysynojams vaicuojums. Dūmoju, ka sekys tam jussim vēļ ilgu laiku.
Pyrmais, ar kū varātu suokt, tei ir medejprateiba, jau nu školys sūla. Naseņ redzieju aptauju voi saleidzynuojumu, ka Latveja izacēle ar tū, ka školuos cīši napīsavierš medejprateibai, kas eistineibā ir tragiski. Tys, ka cylvāki itūbreid nūtic tam, kū stuosta Kremļa televizejis kanals voi nazkaidi socialūs teiklu varūni – tys ir medejprateibys vaicuojums, ka cylvāki navar kritiski izviertēt informaceju, naškiroj olūtus, tic muļkeibom. Tuos ir sekys, kū izjiut vysa sabīdreiba.
Cīši lela Latvejis daļa ir acimradzami nūticiejuse dezinformacejai par Covid-19 vakcinom, jī naīt vakcinētīs. Tys ir vysys sabīdreibys veseleibys i drūseibys vaicuojums. Itamā zīmā cylvāki otkon cīši slymuos, slimneicys byus puorpiļdeitys, cylvāki miers. Carams, ka mozuokā veidā byus ītakmāti vakcinātī, bet nivīns vēļ navar atbiļdēt, voi školys varēs byut vaļā vysu muoceibu godu, cik ilgi juos paliks vaļā. Vysi asam tūmār vīna maisā sabuozti.
Jius sajēmet ari goda redaktoris bolvu, ar kaidom gryuteibom kasdīnā sasaskar redaktors?
Es vodu pietnīciskuos žurnalistikys daļu, muns pamatpīnuokums ir veiduot raidejumu “Atvērtie faili”, kas ir pietnīciskuos žurnalistikys raidejums, skaņ reizi nedeļā, es doru tī vysu – cylvāks orkestris, tai varātu pasaceit – produceju, redigeju. Tīši par tū, ka es izveiduoju “Atvērtos failus”, kas ir Latvejis publiskajā telpā pamaneiti i augši nūvārtāti, partū es ari dabuoju bolvu. Sova lūma ir ari vysam puorejam, kū es asmu darejuse žurnalistikā leidz šam.
Es navaru nūsaukt miļzeigys, globalys gryuteibys, gryuts ir rutinys, kasdīnys dorbs. Es vodu cylvākus, kuri nūsadorboj ar pietnīciskū žurnalistiku, paleidzu jim nūsaorientēt nazkaiduos situacejuos tematūs, ar kurim jī struodoj, kaidā vierzīnī īt, kam kaidus vaicuojumus aizdūt, lai temats byutu izpieteits i raidejums lobuok skanātu.
Žurnalistika nav dorbs nu deveņu reita da pīcu vokora. Vysu laiku esi kai antena, uztvarūt informaceju.
Kas aizraun uorpus dorba?
Kod maņ beja 40 godi, suoču doncuot tautu dejis ar mierki tikt Dzīšmu svātkūs kai daleibnīkam, na tikai skateituojam. Tyku īprīškejūs Dzīšmu svātkūs ar Kekavys videjuos paaudzis deju kolektivu “Zīle”. Itymā pavasarī dīvamžāļ poša izslymuoju Covid-19, kas ītekmēja munys fiziskuos spiejis, caru, ka variešu atsuokt doncuot.
Latgolā maņ ir lauku sāta ar lelu duorzu, kai aizbraucu, tai vysod tī pasaknibineju, na atsapyušu. Maņ tys pateik, reizem redzīs, ka napalīk laika izbaudeit duorzu, vysu laiku juosarušinej. Prūtams, losu gruomotys.
Varbyut varit īsaceit kaidu gruomotu skaiteituojim?
Paguojušā vosorā ar lelu prīcu puorskaiteju Egitys Kancānis gruomotu “Syltuo mola”. Egita ir nu munys pusis, jei natuoli dzeivoj, pazeistu juos saimi i jū pošu. Maņ beja cīši interesanti skaiteit, atpazynu tūs personažus.
Iz muna naktsskapeiša itūšaļt ir tykuse ari Alda Bukša gruomota “Bruoli”. Gruomotu nūpierku latvyski, suoču skaiteit, bet tuoli naasmu tykuse. Turpynuojums sekuos (smejās). Nu pādejuo laika skaiteitajom gruomotom mani vysvaira īdvasmuojuši i īspaiduojuši obeji Mārys Zālītis romani “Paradīzes putni” i “Pieci pirksti”.


text:
Saļmu dzīduošona ir sovpateigs tautys dīvkolpuojums, kū izpylda sātā, ci Dvieseļdīnā – 2. novembrī, ari bazneicuos voi kapleicuos, taidā veidā kūpeigi aizlyudzūt par aizguojieju dvieselem. Ar mierki saglobuot, atjaunuot i popularizēt saļmu dzīduošonu Stiernīnē, naseņ izdūts unikals tradicionaluo psalmu i bēru dzīduojumu kruojums i dubultdiskys “Saļmes Stērnīnē”. Tuo sastateituoja ir Stiernīnis tautys noma vadeituoja i varganiste Īva Zepa.
„Itymā notu kruojumā ir apkūpuots vairuoku godu desmitu dorbs, jo gon dzīsmis, gon saļmis ir pīraksteitys nu vacajim teiciejim. Pyrmsuokumi vaicojami 1992. godā, kod nivīnam pat pruotā naīguoja, ka nazkod byus gruomota. Beidzamajūs godūs ir intensivuok struoduots, gon pi notu atšifriešonys, tū mes ar dirigentu Gruduļu Juoni paveicem un pi notu digitaliziešonys, miļzeigs paļdis Bernadetai Eversei.”
Taipat Īva Zepa pīzeist, ka Stiernīnis pusē saļmu dzīduošona ir dzeiva i teik ryupeigi kūpta.
„Ir gon vacuoki, gon jaunuoki dzīduotuoji, kas puorzynoj itū skaistū lyugšonu, un tei ir napīcīšameiba šū tradiceju saglobuot un deļ tuo jei jauši voi najauši ir juoīvuica ari jaunajai paaudzei. Un Stiernīnis draudzēs na tikai sāru reizēs giminēs un dzymtuos teik dzīduotys saļmis, bet dzīdojam saļmis ari kūpeigi bazneicā – piec tradicejis gon 1., gon 2. novembrī, taipat arī Draudzis nomā i ari tautys nomā mes sasapuļcejam, ari pansionatā. Itei ir līta, kas vīnoj, gon vysaidys paaudzis, gon ari itū i tū pasauli.”
Saļmu dzīduošona aba myrušūs ofīcejs parosti aizjam pusūtru, div stuņdis, kurūs Stiernīnē sovulaik saukuši par puotortolkom.
Unikalajā saļmu kruojumā „Saļmes Stērnīnē”, kur vydā gon notys, gon religiskī teksti i dzīsmis, gon tū īskaņuojums divejūs audiodiskūs, kai ari aproksts par saļmu dzīduotuojom i dzīduošonys tradiceju Stiernīnē, ir īguļdeits miļzeigs dorbs ituos pusis namaterialuos kulturys montuojuma saglobuošonā, i vystycamuok, ka jau pavysam dreiži, Nacionaluo Namaterialuo kulturys montuojuma sarokstā, sūpluok saļmu dzīduošonai Zīmeļlatgolā i saļmu dzīduošonai Vabalis i Leiksnys pogostūs, pīsapuļcēs ari saļmis Stiernīnē.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Kas ir LgSC
Bīdreiba “LgSC” (īprīkš “Latgolys Studentu centrs”) ir navaļstiska organizaceja, kas apvīnoj cylvākus, kurim ir svareigi saglobuot i atteisteit Latgolys i latgaliskū kulturtelpu, latgalīšu volūdu. Organizacejis mierkis ir sekmēt jaunīšūs Eiropys pylsūneibys apsazynuošonu i veicynuot jaunīšu īsasaisteišonu Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibā, puorstuovēt i styprynuot saikni ar Latvejis diasporu, koordinēt ar tū saisteitūs projektu izstruodi i realiziešonu.
LgSC ir 20. g.s. suoku latgalīšu studentu i jūs apvīneibu goreigais maņtinīks. Paguojušuo godu symta deviņdesmytajūs godūs Latgolys jaunīši suoka apsazynuot sovu latgaliskū izcelsmi, lepuotīs ar tū i izveiduo dūmubīdru kūpu. Organizieja dažaidus pasuokumus, pamozom suoka popularizēt latgaliskū i plašuokai sabīdreibai paruodeit, ka var lepuotīs i ir juosalepoj ar tū, ka esi latgalīts. Tika izdūta avīze “Graidi”, izguoja latgalīšu literatu kruojums “Pagdrauda”, tyka reikuoti kursi školuotuojim “Vosoruošona”, nūtyka sasatikšonys pi kaida sātā voi kaidā tukšā auditorejā, dzīsmis, daņči i braucīni ar stopim iz sātu voi kaidu pierti ci tolku Latgolā.
Nu tuo laika LgSC ar eisuokim i garuokim puortraukumim struoduoja Reigā, Rēzeknē, Daugovpilī, Jelgovā i cytur, kur beja jauni ļauds ar Latgolu sirdī. Ar puortraukumim deļtuo, ka tei ir jaunīšu organizaceja – mainuos paaudzis, ļauds beidz školys, suok struoduot, aizceļoj iz sātu Latgolā voi iz cytom zemem, apsaprecej, palīk par tāvim i muotem.
Kai juridiska organizaceja Latvejis Republikys Uzjāmumu registrā bīdreiba “LgSC” oficiali ir registrēta 2005. gosa 2. novembrī. 2008. gods 16. julī bīdreiba dabova sabīdriskuo lobuma organizacejis statusu izgleiteibys veicynuošonā, kulturys veicynuošonā i pilsūniskuos sabīdreibys atteisteibā. Tys zeimoj, ka, dūdūt atspaidu bīdreibai i juos projektim, ikvīnam ir vareiba atbaļsteit organizaceju, kas veicynoj latgaliskuos pošapzinis paceļšonu i jaunuotnis interesi par regionalū identitati, Latgolys kulturvidi, ekonomiku i sabīdriskajim procesim, kai ari dabuot materialū lobumu, sajemūt nūdūkļu atlaidis.
Itūšaļt “LgSC” sovā darbeibā fokusejās iz atsevišķu projektu eistynuošonu.
Bīdreibys “LgSC” statuti:
Latgalīšu rokstu volūdā Word doc.formatā; PDF formatā.
Latvīšu literarajā volūdā Word doc. formatā; PDF formatā.


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai vaļsts svātku zeimē
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Kulturys īsacejumus itai nedeļai sagatavejuse Latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv praktikante Beāte Poikāne, kura studej Daugovpiļs Universitatis storpkulturu attīceibu magistra studeju programā. Tai kai itūnedeļ palīk 32 godi, kai atjaunuota Latvejis vaļsts naatkareiba, ari Beātis īsacejumi ir vairuok voi mozuok patriotiskā zeimē.
Apveļc tautystārpu!
4. majā, svietejūt Latvejis Republikys naatkareibys atjaunuošonys godadīnu, sevkurs teik aicynuots aplīcynuot sova regiona identitati, apvalkūt i pīsadolūt tautystārpu guojīnī. Vysleluokais guojīņs nūtiks Reigā, nu rātslaukuma da Breiveibys pīminekļa, tok leidzeigs guojīņs paradzāts ari Baļtinovā (vaira par itū pasuokumu var izzynuot ITE). Īprīškejūs div godus akceja nūsarysynuoja digitali, publicejūt kartenis interneta vidē ar atzeimi #tautastērpugājiens. Ari itūgod uorvaļstīs dzeivojūšī latvīši voi tī, kuri navarēs apmeklēt guojīni, teik aicynuoti nūsabiļdēt ar sovu tautystārpu.
Vuicīs senejūs omotus!
Ludzys amatnīku centrā īspiejams paraudzeit vysaidus senejūs omotus, par pīmāru, pīsadolūt audieju i keramiku darbneicuos, kai ari baudeit Latgolys tradicionalūs iedīņus Latgolys kuknē ci braukt ar plūstu pa Mozū Ludzys azaru. Amatnīku centra salonā īspiejams īsaguoduot ari dažaidus meistaru darynuojumus.
Apzynoj sovys saknis!
Rodu rokstu pieteišona ir veids, kai tikt pi jaunu zynuošonu i atsavaidzynuot jau asūšuos saisteibā ar sovys dzymtys viesturi. Apzynuojūt sovys saknis, īspiejams tikt pi skaidruokys regiona viesturiskuos kūpainys, par pīmāru, kai dažaidi nūtykumi Latvejis viesturē ir ītekmiejuši myusu seņču liktiņus. Pietnīceiba ari dūd vareibu apsazynuot sovu identitati i pīdareibu sovam dzymtajam nūvodam.


text:
Pīguļnīku naktī zyrgi, pontags, guņskurs, muzyka, stuoški
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
11. majā nu 20.00 stuņžu Leivuona nūvoda Jersikys pogosta lobsajiutys kompleksā “Avotiņš” aicynoj iz breivdobys pasuokumu vysai saimei “Pieguļnieku nakts”. Ituos nakts pīdzeivuojuma breineigums meklejams laikā, kod zyrgus vede ganeibuos naktīs i palyka jūs dasavērt. Partū lelī i mozī teik praseiti izvest pīguļā sovu dvēseli, baudeit dobys sūpluokumu i tymsys valdzynuojumu varbyut romantiskuokajā pavasara naktī – Pīguļnīku naktī, informej pasuokuma organizatori.
Pasuokumu atkluos ar Pierts školys apstuostim par latvīšu svietneicu – pierti. Byus zyrgu izjuodis, eipaša vīteņa mozūs atpyutai, laseitova-klauseitova ar latvīšu literatu dorbim par Pīgulis laiku. Aizrauteigus gobolus stuosteis Guntis Pakalns. Skaneiguos Turku folklorys kūpys sīvys gataveis pīguļnīku iedīni – pontagu (ūluokni), kū varēs ari nūbaudeit.
Muzikals i daņču pīdzeivuojums byus nu “Tautumeitu”, deju ansambļu “Pērle” i “Rits”. Pi guņskura muzicēs Arnis Slobožaņins, Māris Skutelis i “Rūžupis veiri”.
Varēs īkuortuot kemperu i teļšu vītys. Eipaši draudzeigs pīduovuojums saimem ar bārnim – saimis belets vacuokim i vysim bārnim.


text:
LgSC jau 8 godi!
Ar nūpītnom i na tik nūpītnom aktivitatem 2. novembrī Daugavpilī tyka aizvadeits bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” 8 godu jubilejs. Iz pasuokumu beja sabraukuši LgSC bīdri i atbaļsteituoji nu puorejim birojim – Reigys, Jelgovys i Rēzeknis. Pasuokums tyka organizāts divejuos daļuos – pyrmajā jaunī bīdri tyka īpazeistynuoti ar bīdreibys viesturi, izdareitajim dorbim, tyka īzeimāti bīdreibys darbeibys vierzīni i nuokūtnis plani, ūtruo daļa beja vaira naformala – vīnam ūtra īpazeišona, kūpeigys spēlis i sarunys.
Itūbreid LgSC dorbojās cīši daudzuos jūmuos, kurys ir saisteitys ar kulturu – teik reikuoti leluoki i mozuoki kulturys pasuokumi, apvuiceibys jaunīšim, konkursi, koncerti, gruomotu izdūšona i tierguošona, latgalīšu ziņu portala (lakuga.lv) uzturiešona i c. Iz prīšku LgSC planavoj sovu darbu saisteit na tik ar kulturu, bet ari socialajom i ekonomikys lītom. Pasuokumā tyka izvārtāts vaicojums ari par LgSC kai jaunantnis organizaceju, sadarbeibys īspiejom i pīduovojumim nu cytu organizaceju, nuokūtnis planim iz prīšku. Vaira ar izstruoduotajim prīkšlykumim LgSC bīdri varēs īsapazeit bīdru kūpsapuļcē, kura teik planavuota 2014. goda februarī.
Kai jau jubilejis reizī pīsakluoj, naformaluo daļa tyka atkluota ar dzīsmi i sveceišu nūpyusšonu LgSC 8 godu tortā. Vokora gaitā caur interesantom spielem, sarunom i saguojušajim gostim beja īspieja vairuok īpazeit vīnam ūtru i sasadraudzēt. Kai izaruodeja, kluotasūšūs vydā beja vysaidys naparostys personeibys – vīns kuop kolnūs, cyts muzicej ci roksta dzeju, vēļ kaids cīši daudz runoj. I taidā jaukā nūskaņā Daugavpiļs birojs dreiži palyka par eistynu sātu, kur saguojuse leluo „Latgolys Studentu centra” saime i draugi.
Grybātūs nūvēlēt, lai iz 9 godu jubileju LgSC byutu vēļ cīšuoka saime i mes vysi kūpā varātu padareit daudz nūzeimeigu dorbu pošu i Latgolys atteisteibā!
Agnese Timofejeva
LgSC Daugavpils birojs


text:
Izdūta gruomota par gareidznīku Viktoru Terenkeviču
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latgolys Kulturys centra izdevnīceibā izguojuse prīstera Vitālija Filipenoka sastuodeituo gruomota “Garīdznieks Viktors Terenkevičs”. 3. septembrī Pasīnē paradzāta ari tuos prezentaceja.
Viktors Terenkevičs (1907–1951) beja publicists, zynuotnīks i katuoļu pravests. Jis dzims myusu dīnu Ludzys nūvoda Zalesjis pogosta Gumniščis cīmā (agruok tys atsarads Pasīnis pogostā), vuicejīs Reigys Gareigajā seminarā i Latvejis Universitatē, kur dabuojs dobyszineibu magistra gradu.
Terenkevičs kolpuojs par prīsteri Aglyunys dekanata Bieržgaļa bazneicā, tymā laikā pietejūt ari Rušyuna azara floru, piečuok nailgi bejs Ludzys dekans, tod profesors Reigys Gareigajā seminarā i veiskupa Kazimira Duļbinska sekretars. Jis ari publiciejs rokstus “Zīdūnī”, “Olūtā” i cytūs izdavumūs par dobys zynuotnem, īvārojamim zynuotnīkim.
Gareidznīks 1950. godā tyka arestāts par sakarim ar nacionalajim partizanim. Godu vāluok Reigys centralcītumā jis ari mirs.
Gruomotys par Viktoru Terenkeviču prezentaceja paradzāta 3. septembrī 15.00 stuņdēs Pasīnis kulturys nomā. Tuos laikā byus vareiba vaira izzynuot par V. Terenkeviču, īsaguoduot gruomotu i aizdūt vaicuojumus tuos autoram.


text:
Izdūts 24. “Olūts”
Roksta autors: portals lakuga.lv
Latgolys Kulturys centra izdevnīceibā izguojs 24. literaturys almanahs “Olūts”. Skaiteituojim teik pīduovuoti 115 dzejūli, 64 fabulys, 25 tāluojumi, 2 stuosti, 4 lugys, 9 literaturai veļteiti roksti.
Ituogods almanaha autori ir Ilze Keiša, Romons Spaitāns, Imants Zeltiņš, Iveta Dimzule, Rūdolfs Linužs, Jūlijs Trōps, Voldemārs Voguls, Leonards Rakickis, Lidija Agloniete, Rasma Zariņa, Marta Binduka, Sergejs Žukovs, Dainis Deigelis, Andris Pelšs, Ernests Vilcāns, Magdalena Vjatere, Pīters Meikstums, Aija Eriņa, Evelīna Visocka, Maruta Avramčenko, Aija Mikele, Mikelis Bukšs, Norberts Neikšānīts, Dzērksteņa, Jōņs Broks, Stepons Seiļs, Viktors Skuja, Anda Sandāne, Leonards Rakickis.
Gruomotys izdūšonu atbaļstejs Vaļsts kulturkapitala fonds, Rēzeknis piļsātys dūme, Jānis Blaževičs i Raimonds Krasinskis.
“Olūts” ir regulars latgalīšu izdavums, kura žanriskais saturs aptver prozu, dzeju, literaturkritiku, publicistiku i biografeju. Literaturys almanaha izdūšona suocēs vuocu okupacejis laikā – 1943. i 1944. godā V. Luoča izdevnīceibā izguoja pyrmī seši “Olūta” numeri. Septeitais numers izguoja jau trymdā – Rītumvuocejā – 1947. godā. Piec Latvejis naatkareibys atgiušonys, suocūt ar 1992. godu, “Olūtu” izdūd Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba.


text:
Roksts (raksteiba)
Roksts (latvīšu: rakstība; anglīšu: script, writing, writing system; krīvu: пиcbMeHHocTb, пиcbMo) — informacejis aizraksteišonys aba fiksiešonys grafiskuo sistema, vīna nu cylvāka volūdys byusmis formu.
Vuorda roksts cytys zeimeibys: Roksts
Cylvāka volūdys rokstu tipi[pataiseit | labot pirmkodu]
- Ideografiskais aba piktografiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma sapratīņa.
- Fonoideografiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi jāga i pi skaniejuma.
- Logografiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma vuorda.
- Morfemiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynomys morfemys (pīv., kinīšu raksteiba).
- Fonetiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma skaniejuma:
- baļsīņu aba silabiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma baļsīņa:
- parostais baļsīņu roksts — baļsīņus ar vīnaidu leidzaskani, a izškireigim pošskanim apzeimoj vysā izškireigys roksta zeimis (pīv., japanīšu kana);
- abugida — baļsīņus ar vīnaidu leidzaskani, a izškireigim pošskanim apzeimoj rokstu zeimis, kurys darynuotys iz vīnys tuos pošys roksta zeimis pamata, cik nacik puormejūt formu (pīv., etiopīšu roksts) voi dalīkūt papyldomys zeimeitis (pīv., iņdīšu roksts).
- Leidzaskaņu aba konsonaņtiskais , aba kvazialfabetiskais roksts) — vīna roksta zeime dasīta pi leidzaskaņa, a pošskani vysā naapzeimojami. Taidys roksta sistemys raisteidamuos parostai pasapylda ar vokaliziejumu sistemom.
- Leidzaskaņu i pošskaņu aba konsonaņtiskai vokaliskais roksts — vīna roksta zeime (leidzaskaņs) var byut dasīta i pi pošskaņu, i pi leidzaskaņu, i vysa raksteiba pamatojās iz priņcipa "vīna grafema (roksta zeime) atsateik vīnai fonemai".
- baļsīņu aba silabiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma baļsīņa:
Roksta atmejis pa ciļmis regionam[pataiseit | labot pirmkodu]
Tiveimūs Reitu i Vydsjiuru regiona senejuo raksteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
- Senejūs egiptīšu roksts
- Kleiņroksts
- Elamīšu hieroglifika
- Luvīšu
- Kretys roksts i juo priecguojieji — Linejroksts A, B, Kiprīšu-minīšu пиcbMo, kiprīšu roksts
Semitu (skonu) roksts i juo atlasynuojumi (atskaitūt greku rokstu)[pataiseit | labot pirmkodu]
- Biblejis roksts
- Protokanaanīšu roksts
- Protosinajīšu roksts
- Ugarīšu roksts (kleiņroksts)
- Finikīšu roksts
- Iberīšu roksts
- Senejūs libīšu roksts (numidīšu)
- Tifinaga roksts
- Turdetana roksts
- naatšifrātais guaņču roksts
- Kartagīšu roksts
- Aramīšu roksts
- Žydu alfanets (kvadratiskais)
- Samarīšu alfabets
- Sirīšu roksts (setra, estrangela, nestorianīšu i ct.)
- Arabu alfabets
- Uigurīšu roksts
- Dīnavydarabu roksts
- Mozazejis alfabeti
Semitoidūs rokstu ītakā izacālušys raksteibys sistemys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Orhona rūnys (tjurku)
- Tanys roksts (gabuli tana) (maļdivu volūdai, nu 17 gs., arabu ītakā)
Greku alfabets i iz juo pamata atsarodušī alfabeti[pataiseit | labot pirmkodu]
Grekoidūs rokstu ītakā atsarosušuos raksteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Glagolica
- Rūnys (germanīšu)
- Armenīšu alfabets
- Gruzinu alfabets
- Agvanīšu roksts
Iņdīšu roksts (baļsīņroksts)[pataiseit | labot pirmkodu]
- Kharošthu roksts
- Brahmu roksts
- Devanagaru roksts
- Bengalīšu alfab7ets
- Tibetīšu roksts
- Toharīšu roksts
- Monīšu roksts
- Birmīšu roksts
- Taizemīšu roksts
- Khmeru roksts
- Laosa roksts
- Kavu roksts (senejūs javīšu roksts)
- Tangalīšu roksts
Kinīšu roksts i juo atlasynuojumi[pataiseit | labot pirmkodu]
- Kinīšu roksts
- Japanīšu baļsīņroksts
- Čžurčžeņa roksts
- Kidaņa roksts
- Tanguta roksts
- Čžuaņa roksts
- Korejīšu roksts (Hangiļs)
Cytys senejuos i Vydslaiku raksteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Maju roksts
- Cuaņa roksts (i volūdom Kinejā)
- Dongbys roksts (nasi volūdai Kinejā)
- Ogama roksts
- Senejūs permīšu roksts (aburs)
XVIII-XX godusymtūs izacālušī roksti[pataiseit | labot pirmkodu]
Itūs rokstus parostai radeja misioneri, pošys raksteišonys idejis ītakojami.
Azeja[pataiseit | labot pirmkodu]
- Pahau i Polardys roksti mjao-jao volūdom
- Varang-kšitu roksts ho volūdai (mundys volūdu grupa) Iņdejā
- Tenevilis ideografiskais roksts čukču volūdai
Afrika[pataiseit | labot pirmkodu]
- Nko roksts (nu 1949 g. mandenīšu volūdom Gvinejā i Malūs)
- Basys roksts (nu XX suoku)
- Vai roksts (nu XIX gs. 20-tūs godu)
- Kpelis roksts (XX gs. 30-tajūs i 40-tajūs godūs)
- Lomys roksts (XX gs. 30-tajūs i 40-tajūs godūs Liberejā
- Kikaui roksts aba meņdis roksts (XX gs. 20-tajūs - 40-tajūs godūs meņdis volūdai) SjeraleonēSjeraleonē
- Bamuma roksts (nu 1896 da XX gs. 50-tūs godu Kamerunā
- Osmanis roksts (somalīšu volūdai)
- Mandombis roksts (nu 1978 g. Angolā, Kongys Republikā i Kongys Demokratiskajā Republikā
Amerika[pataiseit | labot pirmkodu]
- Irokezu roksts
- Kanadīšu baļsīņroksts (kri, eskimosu, odžibvis i ct. volūdom)
Muoksleigūs volūdu raksteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Naatšifrātī roksti[pataiseit | labot pirmkodu]
- Rongo-rongo
- Festa diskys
- Indys līknis roksts (protoiņdīšu aba Harapa roksts)
i ct.


text:
Jau pavysam dreiži Daugavpiļs piļsātys kulturys dzeivī nūtiks apvārsums i vēļ nikod agruok nabejis pasuokums. 22. apreļī Daugavpiļs teatris, izīdams nu teatram pīrostuo repertuara rāmom, pīduovoj skateituojim ilgi auklāta projekta pyrmizruodi – „Cabaret Dinabourg”.
Kulturys dzeivei piļsātā nav juoaizmīgst reizē ar tymsys īsastuošonūs. Pasauļs zyna daudz piļsātu, kur kvalitativa naksneiguo izklaide ir pīrosta līta i pat soldona ūdzeņa, - kai byutu juosoka par kabareja žanru. Niu ari Daugavpilī byus īspēja baudeit augstvierteigu kabareja muokslu ar 21. godusymtam atbiļsteigu saturu – bez banaluo kankana, bet ar valdzynūšu muzyku i dejom, golvu reibynūšim trikim i kruošnym tārpim. Ar vysu itū Daugavpiļs teatris atdzeivynoj nakts izklaižu pīmierstuos tradicejis i, pīvīnojūt myusdīneibu, uzduovynoj sovai piļsātai jaunu pīredzi. Kai apstyprynojums tam ir kabareja uzvaduma nūsaukumu rūtojušīs piļsātys vēsturiskīs vuords.
„Cabaret Dinabuorg” uzvaduma laikā Daugavpiļs teatra leluo zāle izamainēsīs leidz napazeišonai. Parterā sāduvītys bys pi goldym, balkonā – kai pīrosts. Juopīzeimej, ka partera biļetes cenā īkļauts pasuokuma laikā baudams kompliments nu teatra. Stuņdi pyrms pasuokuma i storpbreidī bys apkolpuošona pi goldym, struoduos ari teatra kafeineica.
„Cabaret Dinabourg” programys vadeituoji – aktīri Aleksandrs Komarovs, Zanda Mankopa, Jeļena Ņetjosina i Ritvars Gailums. Pasauļslavonys dzīsmis izpiļdēs myusu pošu talanteigī muokslinīki, Daugavpiļs teatra aktīrus īskaitūt. „Cabaret Dinabuorg” skateituoji satiks Kristīnu Zaharovu, Natāliju Kotonu, Alisu May, Marku Šelutko, Alinu Kalinu, Luīzu Prokofjevu, Artjomu Afanasjevu, Vandu Gibovsku, Jevgeņiju Mihailovu, Svetlanu Morozovu, Raimondu Paegli, Darju Šakalovu, Milenu Savkinu, Aleksandru Koguci, Alisu Matvejevu, Miroslavu Blakunovu, Otto Kovči, Arturu Rudzīti.
„Cabaret Dinabourg” režisors – Oļegs Šapošņikovs, programys libreta autors – Aleksandrs Komarovs, horeografe – Irina Bogeruka, scenografe i kostimu muokslineica – Inga Bermaka, gaismu muokslinīks – Sergejs Vasiļjevs.
Pasuokums - latvīšu i krīvu volūdā, skateituoju vacuma īrūbežojums – nu 16 godu. Uzvaduma ilgums – 2 stuņdes 30 minutu ( ar storpbreidi).
„Cabaret Dinabourg” pyrmizruode nūtiks 22. apreļī pl. 20.00. Jaunradeituos kabareja programys atkuortuojums – 23. apreļī pl. 20.00, 24. apreļī pl. 19.00, 20. i 21. majī pl. 20.00.
Biļetes – Daugavpiļs teatra kasē ( 654 26520), „Biļešu paradīzē”, taipat internetā www.bilesuparadize,lv