text:
Alfabetiskuo parādavuošona
Alfabetiskuo parādavuošona ci kolaceja ir metods (Algorithm), kurs taisa alfabetisku sarokstu nu sevkurys vuordu kūpys, kas pīraksteiti nazkaidā cylvāku volūdys alfabetā (pīmāram, latgaļu alfabetā). Taida parādavuošona var baļsteitīs uz dažaidim principim. Goduos, kad svareiguoks ir matematiskai vīnkuoršs metods, a goduos, kad leidzeigim vuordim juoatsarūn sūplok. Leksikografu i vuordineicu dareituoju vydā izplateitī parādavuošonys metodi dūti zemļuok.
Voi jemt vārā lelūs/mozūs burtus?[pataiseit | labot pirmkodu]
Eiropys tautu volūduos jau nu Vydslaikim atsaškir lelūs burtu simboli nu mozūs burtu simbolim. Pīmāram, "A" i "a" - ir atškireigys rokstu zeimis. Ari leksikografejā lelī i mozī burti vīn reizim paleidz pazeit sovumvuordus (Proper noun) i eisynuojumus (Abbreviation) nu cytu vuordu. Pīmāram, Ceiruļs (cylvāka pavuorde) ir nazkas cyts nakai ceiruļs (putnu suga). No bīžuok vuordu nūzeime daudz nasamaina nu lelūs i mozūs burtu lītuojuma - pasaukuos i cytur bīži vyss teksts dūts ar lelajim burtim. Taida īmesļa dēļ alfabetiskuo parādavuošona Eiropys tautu volūduos bīžuok ir 2 sūļu process:
- Saparādavoj vuordus alfabetiskai, nasaverūt iz lelajim i mozajim burtim.
- Jo kaidi vuordi atsaškir vīn ar burtu lelumu, tod verās iz tū poziceju, kur pyrmuo atškireiba burtu lelumā. Pa prīšku īt tys vuords, kimā lītuots lelais burts. Pīmāram, Ceiruļs ir rokstoms ogruok nakai ceiruļs.
Taids algoritms ir lītuots angļu volūdā, bet tū var lītuot ari cytuos volūduos - ari lels daudzums latvīšu (baļtīšu) i latgaļu vuordineicu sastateits lītojūt itū sprostū parādavuošonys principu.
Sekundaruos burtu atškireibys baļtīšu i vuocu volūduos[pataiseit | labot pirmkodu]
Daudzuos volūduos ir skaņu mejis. Pīmāram, vuocu volūdā "der Baum" (kūks) -> "die Bäume" (kūki) (par latgaļu metatoneju roksteits zemļuok). Kab byutu vīgļuok atrast daudzskaitļa formu vuordineicā, kur dūtys vīn vīnskaitļa formys, vuocu leksikografi bīži pījam, ka "a" i "ä" ir, prūtams, atškireigi burti, no tī ir "mozuok atškireigi", nakai "ä" i "b". Tū sauc par sekundarū atškireibu. Kab tuos nabyutu, tod Baum i Bäume alfabetiskajā parādā nabyutu sūplok, a storpā byutu lelums cytu vuordu (lobajā stabeņā Baum i Bäume ir tuoli vīns nu ūtra - tys ir "sūds" par sekundaruos atškireibys "a" i "ä" vīnaiduošonu ar primarū atškireibu).
Baum Baum Bäume Baumwolle Baumwolle Baustelle Baustelle Bauwerk Bauwerk Bayern Bayern Bäume
Baļtīšu volūdā primarajā parādavuošonā ignorej atškireibys eisū i gorū patskaņu vydā (pīmāram, "Aa" i "Āā", "Ee" i "Ēē", ..., "Uu" i "Ūū"). Par tū, pīmāram, vuordi "Abava", "ābele", "ābelē", "aka", "akā" byus taidā kuorteibā, kai tī ite raksteiti ("ābele" īt pyrms "akys", ka "ā" i "a" pyrmiejuo kuortūšonā sakreit, a "b" pyrmiejuo kuorteibā ira pirms "k". Leidzskani (pīmāram, "Cc" i "Čč" voi "Ll" i "Ļļ") ir atškirami pyrmiejā kuortūšonā. Sekundarajā parādavuošonā īvāroj atškireibys eisū i gorū patskaņu vydā, bet ignorej atškireibys storp lelajim i mozajim burtim. Par tū "ābele" īt pirms "ābelē", ka primarajā parādavuošonā tī vuordi naatsaškir. Terciaruo parādavuošona atškir lelūs nu mozajim burtim - ābele kai sygys lītvuords atsaškir nu pavuordes vai nūsaukuma "Ābele" (vuordi ar lelajim burtim ir līkami prīškā).
Vuocu volūdā sekundaruo parādavuošana ir starp "Aa" i "Ää", "Oo" i "Öö, "Uu" i "Üü". Krīvu volūdā - starp "Ee" i "Ëë". Algoritms, kū lītoj volūduos, kur ir sekudaruos atškireibys burtu vydā ir taids:
- Saparādavoj vuordus piec jūs primaruo atškireibu (nasaverūt iz umlautim, garuma zeimem, i citom sekundarom atškireibom, kai i iz burtu lelumu ("ābele" īt pyrms "aka"; primaruos atškireibys najem vārā, voi tei ir "ābele" voi "abele")
- Tūs vuordus, kam nav primaruo atškireibu, parādavoj piec sekundarom atškireibom, verūtīs iz umlautim i garuma zeimem ("ābele" īt pyrms "ābelē")
- Tūs vuordus, kam nav primaruo i sekundaruo atškireibu, parādavoj piec burtu leluma (pīmāram, "Ābele" īt pyrms "ābele").
Inversais parāds[pataiseit | labot pirmkodu]
Volūdnīceibā nūder vēļ vīns vuordu parāds - inversais parāds, kimā iz vuordim verās nu ūtra gola, i tod parādavoj piec alfabeta. Tod vuordi ar vīnaidom golūtnem i vīnaidim pīdēklim stuov sūplok. Pīmāram, vysi vuordi, kam nominativā ir izskane -eiba byus vīgli atrūnami. Kairajā stabeņā dūti inversuo parāda pyrmī latgaļu vuordi, kas beja atrūnami lelā tekstu korpusā (latgola.lv komentūs). Vydus stabeņā dūts fragments iz vydus, kur sūplok stuov daudz laika apstuoklinīku. I lobajā stabeņā dūti inversuo parāda piedējī latgaļu vuordi.
a ... ... aba šūgod atsagrīž divdaba kod naatsagrīž kaba nakod juopīgrīž atrībeiba jebkod atgrīž darbeiba nikod apsasprīž sadarbeiba nazkod apguož īdarbeiba vysod nūlauž vardarbeiba tod snauž bezdarbeiba taitod izapauž seceiba dzērd juoizapauž garlaiceiba raud īgryuž reiceiba dūd atgryuž ... nadūd ... ...
Secynuojumi[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgalīšu volūdai ir lela morfologiskuo boguoteiba - vuordim ir lūcejumi, kas puormaina jūs galūtnis. Ira ari metatoneja - patskani mainuos radnīceigu vuordu formu saknē (golds - gaļdeņš, nest - nasu, vāza - viezeņa, pyrmais - pirmeigs). Vuordineicā bīži roksta vīn pamata formu (nanūsaceibu nest a na nasu; raksteit a na rokstu). Deļ tuo cylvākam, kurs nazyn latgaļu metatonejis eipateibu, var byut gryutumi atrast vuordu vuordineicā - rokstu ir juomeklej pi vuordim, kas suocās ar ra-.... Latgalīšu volūdys vuordus nabyutu logiski parādavuot kai arabim (najemt vārā patskanus), i par tū tī gryutumi ir juopīcīš.
Latgalīšu volūdā navarim bez dūmuošonys puorjemt tuos sekundaruos atškireibys, kas pastuov, pīmāram, latvīšu voi vuocīšu volūdā - par tū, ka patskanu mejis latgaļu volūdā ir sovpateigys. Latgalīšu volūdys datorizaceja vēļ nav daguojuse da tam, kab byutu datoru bibliotekys ar standarta kolacejis algoritmim, kai tys ir latvīšu, krīvu i vuocīšu volūdom. Vēļ nav zynoms, voi latgaļu volūdā vajadzeigys sekundaruos atšķireibys starp eisajim i garajim burtim. Pīmāram, voi "a" i "ā" atsaškir primari voi sekundari. Pīmāram, voi vuorda "gods" formys goda i godā byutu juoroksta sūplok, a godadīna piec jū obadvieju. Voi ābļavuot(ēvelēt) ir alfabetiskai pyrms vuorda acteņa? Voi burti "i" i "y" atsaškir primari voi sekundari? Vysi tī vaicuojumi gaida sova atsacejuma. Varim vīn minēt, ka tuos metatonejis, kur "y" bīži puorīt iz "i", pīmāram, cylps - ciļpeņš, styprs - stiprinīks, varātu byut vīns nu īmeslim, deļ kuo latgaļu volūdā burti "i" i "y" ir atrūnami alfabetā sūplok, bet cytuos volūduos (anglīšu, franču, vuocīšu) "y" ir pošuos alfabeta beiguos pyrms "z".
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- "java.text.RuleBasedCollator" - Javys klase, kas ļaun taiseit sovus parādavuošonys algoritmus, kas atsaškir nu standarta lokalizaceju (pīmāram, lejislatvīšu(lv), angļu(en)).


c: text/html

text:
- Detaļas
-
Afiša “Latgalīšu grōmotys runoj”
Sagaidūt jau catūrtū oficiali svinamū Latgolys [kongresa] dīnu (27. aprelī) un popularizejūt latgalīšu rokstu volūdu, tymā izdūtōs grōmotys, aicynojam īsasaistēt rodūšajā aktivitatē “Latgalīšu grōmotys runoj”.
Lasīt tālāk: Pīsadolit rodūšajā aktivitatē “Latgalīšu grōmotys runoj”
- Detaļas
-
Marta suokumā izguojuse jauna bārnu kruosojamuo gruomota „Munā sātā”, kur trejuos burtneicuos var puorskaiteit Ontona Slišāna bārnu dzejūleišus, latgalīšu tautys meiklis i Ilzis Spergys stuostu.
Lasīt tālāk: Kas dzeivoj munā sātā? LaKuGa izsludynoj stuostu konkursu
- Detaļas
-
24. junī Bazneica sviņ Juoņa Kristeituoja dzimšonys dīnu. Koč i ruoduos, ka laiceigais pasauļs i Bazneica Juoņadīnā atzeimej divys atškireigys lītys, byuteibā tys tai nav. Cylvāki itymā dīnā sviņ gaismu, gaismu, kas speid tymseibā, i Juoņs Kristeituojs ir līcinīks par patīsū gaismu, kas ir Kristus.
- Detaļas
-
Jaunīšu bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” reikoj video konkursu „Latgaliskais tevī i pasaulī”, kura mierkis ir aicynuot ikvīnu jaunīti latgaliskuos vierteibys saskateit sovā ikdīnā i pasavērt iz tom nu natradicionala i naīrosta skotu punkta, lauzt leidzšinejūs stereotipus par Latgolu, lagalīšim i latgaliskū. Īmyužynuot ituos vierteibys i kulturzeimis video i paruodeit puorejai Latvejai i pasauļam.
- Detaļas
-
Kur i kai latgalīšu literaturā sovā laikā pīmynāta i apraksteita Juoņadīna, varam izzynuot Ilonys Salcevičys rokstā, kas publicāts „Latvejis Viestneša” („Latvijas Vēstnesis”) 2004. goda 22. juņa numurā. Pīduovojam latgalīšu rokstu volūdā puorlyktus ituo roksta fragmentus.
1 lapa no 2

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Izsludynoj remiksu konkursu latgalīšu dzīsmem
Bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa” izsludynoj remiksu konkursu latgalīšu dzīsmem, kurymā var pīsadaleit sevkurs muzykys DJ/producents bez kaidu īrūbežuojumu. Konkursa miekis ir popularizēt i aktualizēt dzīsmis ar latgaliskim tekstim. Remiksa dorbu īsnēgšonys termiņš ir 13. majs, bet bolvu fonds - 1000 EUR.
Bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa” izsludynoj remiksu konkursu latgalīšu dzīsmem.
Konkursa miekis: popularizēt i aktualizēt dzīsmis ar latgaliskim tekstim.
Kai remiksa originala materialu var izmontuot sevkura autora/muokslinīka/grupys, sevkurā stylā radeitu dzīsmi, kas originalā teik izpiļdeita latgaliski.
Konkursā var pīsadaleit sevkurs muzykys DJ/producents, bez īrūbežuojumu.
Konkursa bolvu fonds ir 1000 EUR*.
1. vīta – 300 EUR (350 EUR)
2. vīta – 240 EUR (280 EUR)
3. vīta – 180 EUR (210 EUR)
specbolvu** fonds – 160 EUR.
*naudys bolvys tiks izmoksuotys autoratleidzeibu formā. Īkovuos nūruodeitys sumys kūpā ar vysim autoratleidzeibu nūdūklim.
**specbolvu fonda atbolsts tiks nūteikts i sadaleits atkareibā nu īsnēgtūs remiksu daudzuma, kvalitatis i originalitatis.
Organizatori patur īspieju vysus konkursam īsnēgtūs dorbus izvītuot škārsteikla socialajūs portalūs i atskaņuot tūs publiski.
Konkursa remiksa dorbu īsnēgšonys termiņš: 13. majs, plkst. 23.59
Remiksa fails juoīsyuta iz epostu: latgolys.producentu.grupa@gmail.com
Rezultatu paziņuošona: 24. majs
Konkursa žureja: “Latgolys Producentu Grupa” puorstuovi i pīsaisteitī nūzaris profesionali.
Pīzeime: Konkursa organizatori ar prīcu paleidzēs DJ sasazynuot ar konkretu dzīšmu autorim par īspiejom dabuot interesejūšūs originalūs dzīšmu skanis celeņus.
Konkursa nūlykuma teksts LVS ITE


text:
Itūgod Jaunīšu Etno dīnys aizritēs Raiņa zeimē
Nu 18. da 20. septembra Raiņa muzejā “Jasmuiža” nūtiks kasgadiejais pasuokums Jaunīšu Etno dīnys jaunim cylvākim, kas interesejās par tradicionalū kulturu i etno muzyku. Raiņa jubileja godā Jaunīšu Etno dīnu dalinīki studēs Raini – apdzeivuos i pīskandynuos Raiņa muzeju, pīsadolūt izvaduma “Latgalīšu kuozys” veiduošonā.
Itūgod Jaunīšu Etno dīnu dalinīku vydā ir taidys folklorys kūpys kai Īcovys “Tarkšķi”, Leivuona “Ceiruleits”, Preiļu “Rūtoj”, Rēzeknis “Dziga” i “Vīteri”, Reigys “Ceidari” i “Kokle”, kai ari Rūpažu “Oglīte”.
20. septembrī 14.00 izvadums “Latgalīšu kuozys” tiks izruodeits Raiņa muzeja “Jasmuiža” pogolmā. Piec izvaduma sekuos Jaunīšu Etno dīnu dalinīku koncerts.
1884. goda augustā Rainis īsastuoja Pīterburgys universitatis Juridiskajā fakultatē, kur juo interešu lūkā beja ari filologeja i viesture. Ar Pīterburgu saisteiti daudzi svareigi Krīvejis rītumu nūmaļu etniskuos kulturys izpietis pasuokumi, kū organizēja Krīvu Geografejis bīdreibys Etnografejis nūdaļa. Tuos rūsynuots, folklorys i etnografejis materialu vuokšonai Latgolā vairuokys ekspedicejis (1882., 1884. i 1885. godā) veice Pīterburgys universitatis privatdocents Eduards Volters. Raiņa interesi par folkloru rūsynuoja taišni Eduarda Voltera pietejumi i lekcejis, juo mudynuots Rainis sovā dzimtinē nu Daugovpiļs nūvoda Vyšku pogosta teicieju pīraksteja kuozu dzīsmis i īražys. Raiņa roksts “Dinaburgas apriņķa Višķu pagasta kāzu ieražas” publicāts 1890. godā Eduarda Voltera gruomotā “Vitebskys apgobola latvīšu etnografiskī materiali. 1.daļa” (Pīterburgā, krīvu volūdā).
Jaunīšu Etno dīnys Latvejis Nacionalais kulturys centrs aizsuoce 2010. godā. Nūmetnē tradicionaluo kultura teik aktualizāta taišni jaunīšu auditorejā i runoj par tū jim saprūtamā volūdā – nūdarbeibuos i koncertūs, spēlēs i daņčūs. Pasnīdzieju vydā ir bejuši Laima Jansone, Zane Šmite, Ilga Leimane, Tāļs Gžibovskis, Ilmārs Dreļs i daudzys cytys Latvejā zynomys personeibys.
Jaunīšu Etno dīnys 2015 reikoj Latvejis Nacionalais kulturys centrs sadarbeibā ar Raiņa muzeju “Jasmuiža”.
Atbolsta Vaļsts Kulturkapitala fonds.


text:
Saimu folklorys studeja “Garataka” ir nu Reigys, bet jūs repertuarā koncertūs i īrokstūs vysod ir kaida vīta latgaliski dzīduotom dzīsmem.
2017. godā pyrmū albumu izdavuse saimu folklorys studeja “Garataka”, kurymā sasapuļciejušys Reigys saimis, kurom saknis vaicojamys vysūs Latvejis nūvodūs. Studejā vacuoki izzynoj i īsavuica sovys lokaluos tradicejis (dzīsmis, muzyku, īražys, tautystārpus), sasateik mieginuojumūs, brauc lauka pietejumūs, pīsadola nūmetnēs i ituos zynuošonys nūdūd tuoļuok sovim bārnim, ar kurim kūpā dorbojās studejā tuos vadeituojis, jaunuos i spylgtuos etnomuzikologis Asnatis Rancānis vadeibā. Albuma īrokstā pīsadalejuši 24 leli i mozi studejis dalinīki nu deveņu saimu. “Garatakys” albumam dūts nūsaukums “Laukā”. Tai kai vīna nu folklorys studejis iņterešu ir rudzu pļaušona i tuos tradicejis, albumā īskaņuotūs dzīšmu lela daļa sasasauc ar itū tradiceju, deļ tuo ari albumam taids nūsaukums. Albumā vydā ir 15 dzīšmu nu dažaidu Latvejis molu. Pīcys dzīsmis albuma skaņ ari latgaliski. Dzīsmis latgaliski par dorbu i tautuos īšonu ir nu Rēzeknis, Škilbanu, Baļtinovys i Ludzys.


text:
Žemaitejis Gercogiste
Žemaitejis Gercogiste (žemaišu: Žemaitėjės seniūnėjė, lītaunīku: Žemaičių seniūnija) — beja gercogiste myusdīnu Lītovys teritorejā nu 1219 ļeidz 1795 godam, kod nūtyka Trešuo Puolejis daļeišona i gercogiste pourguoja Krīvejis Impērejis sostuovā.[1] Tei rūbežova ar Kurzemis Gercogisti i Prūsejis Gercogisti, i tai beja pīeja pi Baļtejis jiurys.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Žemaiši ilgus godus globova sovys paguonu tradicejis i tys beja piedejais regions Europā, kas pījāme kristīteibu. Pirmī žemaiši tyka kristeiti 1413 godā, bet vairumā tī beja vītejī kungi. Zemnīku vydā paguonu tradicejis tyka globuotys veļ vairuokus godu simteņus.[2] Katuoļu ticeiba kļuva por golvonū ticeibu žemaišu zemīs ap 17 godu simteni.
Ilgus godus, Žemaiteja paļeidzieja nūturēt Vuocu Ordeņa ekspanseju Lītovys zemīs i žemaiši guva uzvorys vairuokuos nūzeimeiguos ceiņuos ar Zūbenbruoļu Ordeņi - Sauļis Kaujā (1236), Skodys Kaujā (1259) i Durbis Kaujā (1260). Jī vede ceiņu nazaverūt iz tū, ka Lītovys karaļs Mindaugs, kura pakļauteibā tai že beja žemaiši, pījāme kristīteibu.[3]


text:
Valentīna Mičule dzymuse 1934. godā Rēzeknis apriņča Sakstagola pogosta Kantinīku “Ozolos”, myužeibā nūguojuse 2015. goda 22. junī. Sova myuža leluokū daļu Valentīna ir atdavuse jaunuos paaudzis audzynuošonai, bolstūt tū tradicionalajā kulturā i latviskajuos vierteibuos.
Sava mūža lielāko daļu Valentīna ir atdevusi jaunās paaudzes audzināšanai, balstot to tradicionālajā kultūrā un latviskajās vērtībās – struoduojuse par školuotuoju Drustūs, Dekšuorē, Maltā, Neretā i Atašīnē. 1981. godā Atašīnis vydsškolā izveiduojuse jaunīšu folklorys kūpu, bet 1985. godā Atašīnis kulturys nomā dybynuojuse folklorys kūpu “Vīraksne”. 2001. godā Valentīna sajiemuse Lelū folklorys bolvu, 2005. godā Atzineibys Krysta seviškuos pakuopis Gūda zeimi, bet 2010. godā Folklorys Gūda zeimi.


text:
Cyti
Digitaluos latgalīšu uzleimis aplikacejom “WhatsApp” i “Telegram”
Digitaluos uzleimis sazinis aplikacejom “WhatsApp” i “Telegram” radeitys latgalīšu volūdys prestiža ceļšonai i lītuojuma pīauguma veicynuošonai. Uzleimu aplikacejis ītver kasdīnā i ari eipašuokuos dzeivis šaļteņuos lītuotys frazis i vuordus latgalīšu volūdā, tuos papyldynuotys ar četrim Latvejā lītuotim karūgim – Latvejis, Latgolys, līvu i Sielejis karūgu. Kūpumā bezmoksys pīejamys 42 uzleimis.
Uzleimu izveidi atbaļstejs ASV dzeivojūšais latgalīts, uzjiemiejs i Latvejis gūda konsuls Teksasys štatā Pīters Aloizs Ragaušs. Uzleimu dizainu veiduojuse Inese Krivmane, tehniskū atbolstu snēdzs programātuojs Juoņs Rancāns.
Lītuotnei “WhatsApp” dūmuotuo aplikaceja “Latgalian stickers”/ “Latgalīšu uzleimis” bezmoksys daīmama Android operātuojsistemys mobilūs īreiču lītuotuojim. iPhone lītuotuojim cikom aplikaceja nav daīmama, jo nu uzjāmuma “Apple” natyka sajimts akcepts tuos īvīsšonai. Idejis autori itūšaļt struodoj pi cytu rysynuojumu, lai uzleimis byutu daīmamys ari iPhone eipašnīkim. Cikom iPhone lītuotuoji “WhatsApp” sajimtuos latgalīšu uzleimis nu Android sistemu lītuotuoju var saglobuot kai “Favorīti/Favourite” (juoizspīž iz uzleimis i juosekoj tuoļuok nūruodeitojim darbeibom) i izmontuot syuteišonai.
Sovukuort lītuotnis “Telegram” izmontuotuoji bez īrūbežuojumu uzleimis var lītuot gon sovūs Android, gon iOS tuolruņūs.
Uzleimis “WhatsApp” lītuotuojim Android telefonūs
https://play.google.com/store/apps/details?id=com.ltg.stickers
Uzleimis “Telegram” lītuotuojim Android i iOS telefonūs
https://t.me/addstickers/LatgalianStickers
Akceja “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta”
“Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” radejs eipaša dizaina uzleimi “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta”, pīduovojūt jū bez moksys sajimt uzjāmumim, organizacejom, vaļsts i pošvaļddeibu īstuodem, kuruos teik lītuota latgalīšu volūda i kuru klientim, pakolpuojumu sajiemiejim ir vareiba sasazynuot latgaliski, kai ari vītom, kuramuos pīīmami resursi latgaliski. Uzleimis dizainu veiduojuse Inese Krivmane.
Portals lakuga.lv aicynoj uzleimi sajimt īstuodis, organizacejis, uzjāmumus, kuri grib paust pozitivu attīksmi pret latgalīšu volūdu, i pīlikt tū radzamā vītā, pīmāram, iz īejis durovu. Uzleimis sajimšona nauzlīk nikaidus pīnuokumus i saisteibys. Tū sajāmušuos vītys ir atzeimuotys eipašā kartē. Uzleime lejupīluodiešonai ITE.
Latgalīšu volūdys pošvuiceibys materials (2016)
Pošvuiceibys materials “Vuicīs raksteit latgaliski!” byus nūdereigs gon jaunīšim kasdīnys saziņā, gon ari Latgolys kulturys i sabīdryskajim darbinīkim kasdīnys dorbā, kai ari vysim, kurim ir svareigi prast pareizi raksteit latgaliski. Apvuiceibu materials paradzāts īsuociejim, bet byus nūdereigs zynuošonu atsvaidzynuošonai ari tim, kas jau roksta latgaliski.
Kūpumā materialā īkļautys ostonis nūdarbeibys, kotru nu tom veļtejūt sovom temom. Teoreju papyldynoj praktiski aizdavumi i tim pīvīnuotuos atbiļdis, kas ļaus puorbaudeit, voi teoreja ir īsavuiceita pareizi. Materials sagataveits, bolstūtīs iz Latvejis Republikys Tīslītu ministrejis 2007. godā apstyprynuotajim Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim. Pošvuiceibys materialu sagatavejuse ilggadeja latgalīšu tekstu korektore Muora Mortuzāne-Muravska.
Materials daeinams ITE.


text:
Rēzeknē nūtiks diskuseja par nūvodvuiceibu
19. februarī Rēzeknis Tehnologeju akademejā nūtiks diskuseja “Novadmācība: reģionālās identitātes un valstiskās apziņas stiprināšanas iespēja”.
Diskusejis moderatore byus Ilga Šuplinska.
Vysupyrma diskusejis dalinīki varēs klauseitīs Veronikys Dunduris stuosteitū par pīredzi latgalīšu volūdys i literaturys vuiceišonā. Rūta Dortāne stuosteis par nūvodvuiceibys aktualitati myusu dīnuos, Muora Rozentāle i Dace Martinova – par nūvodvuiceibys aktualitati suitu nūvodā, Ilga Šuplinska – par nūvodvuiceibys filozofiskū koncepceju i praktiskū rysynuojumu, Guntars Catlaks – par kompeteņču pīeju vyspuorejuos izgleiteibys vuiceibu saturā, Anna Vulāne – par nūvodvuiceibys standartu.
Piec tam paradzāta diskuseja i prīšklykumu apsprīšona nūvodvuiceibys standarta i programu izveiduošonai.
Interesenti aicynuoti dasasaceit da 17. februara, zvonūt profesorei Ilgai Šuplinskai (26451355).


text:
5. i 6. majā Rēzeknē nūtyka 4. pasauļa latgalīšu saīts “Latgolys symtgadis kongress”. Latgolys kongresa symtgadis svineibys 5. majā aizasuoce ar dīvkolpuojumu Rēzeknis Vyssvātuokyos Jezus sirds katedralē, piec tam sekuoje svātku guojīņs i pīminekļa “Latgolys kongresam 100” atkluošona. Piec pušdīnem sekuoje 4. pasauļa latgalīšu saīta plenarsēde, vokoru nūslēdze “Latgalīšu volūdys nakts”. Kongresa ūtrajā dīnā dorbs nūtyka vairuokuos paraleluos sekcejuos. 6. maja vokorā pījēme 4. pasauļa latgalīšu saīta rezoluceju, kurā latgalīši izsaceja sovys vēlmis i redzīni par tuoluokū reiceibu attīceibā iz latgalīšu volūdu, kulturu, izgleiteibu i cytom regionam svareigom sferom.
“Latgolys symtgadis kongress” beja leluokais nūtykums, kas izskanieja vysā Latvejī, saisteibā ar latgalīšu volūdu i latgalīšu kulturviesturi. Itys pasuocīņs deva īspieju atkluotiai izrunuot latgalīšu volūdys vaicuojumu i Latgolas tuoļuokys attiesteibys vaicuojumus. Itys byus luobs suokums Latgolys uzplaukumam.


text:
Muzike i muzykys školuotuoja, kurei aktivi dorbojās sovūs muzykalajūs projektūs – grupā “Borowa Mc”, projektā “Poparts” i solo, taipat komponej dzīsmis. 2013. godā Guntra nūdybynuoja Rēzeknis nūvoda vokalū studeju “Skonai”, kurymā tyka uzjimti 30 dalinīki treis vacuma grupuos.
NOMINANTI:
Aivars Arnicāns, Dagdys īdzeivuotuojs, nūvodpietnīks, dybynuojs Dagdys nūvodpietnīceibys bīdreibu “Patria”
Kristaps Rasims, grupys “Bez PVN” muzykys dvēsele, Dailis teatra akters, seriala “Ugunsgrēks” Jezups
Ilona Bukša, Viļakys kulturys noma kapelys vadeituoja, Viļakys muzykys i muokslys školys i Baļtinovys muzykys i muokslys školys pedagoge


text:
2012. goda 20. julī plkst. 14.00 Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā nūtiks literaturys almanaha „Olūts” 17. laidīņa i 2013. goda „Tāvu zemes kalendara” attaiseišonys svātki.
Literaturys almanahs „Olūts” i kulturviesturiskuo i literaruo godagruomota „Tāvu zemes kalendars” itūšaļt ir vīneigī regularī izdavumi latgalīšu rokstu volūdā, tymūs teik īspīsti īprīkš napublicāti Latvejis i uorzemu tautīšu dorbi.
Pasuokumu reikoj Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba, svātkūs pīsadaleis izdeviejs i autori, byus īspieja nūpierkt Latgolys Kulturys centra izdevnīceibā izdūtuos gruomotys. Laipni gaideits sevkurs interesents!


text:
Vuoceja
Vuoceja (vuocīšu: Deutschland), oficiali zinuoma kai Vuocejis Federaluo Repubļika (vuocīšu: Bundesrepublik Deutschland) iraid vaļsteiba Europys centrālojā i vokoru daļā, kura acarūn storp Baļtejis jiuru vaļsteibys zīmeļūs i pi Aļpim dīnavydūs. Tei rūbežoj ar Praņceju, Austreju, Beļgeju, Nīderlandeju, Luksemburgu, Puoleju, Daneju, Čekeju i Šveicareju.
Vuoceja ar vaira nakai 82 miļjonim īdzeivuotuoju iraid ūtruo ļeluokuo vaļsteiba Eiropā piec dzeivuotuoju skaita piec Krīvejis, i ļeluokuo Eiropys Savīneibā.


text:
Krīvejis Impēreja
Krīvejis Impēreja (krīvu: Poccийckaя ИMпepия) — beja krīvu vaļsteiba nu 1721 ļeidz 1917 godam, kod tei beidze sovu pastuoviešonu piec imperatora Nikolaja II atkuopšonuos nu vorys, dažys dīnys piec Pebreļa revoļucejis.[1] Krīvejis Impēreja beja trešuo ļeluokuo impēreja ciļvēcis viesturē plateibys ziņā piec Britu Impērejis i Mongoļu Impērejis. Piec 1897 goda tautys skaiteišonys, ar 125.6 miļjonim īdzeivuotuoju[2] tei tai že beja trešuo ļeluokuo pasauļa vaļsteiba piec dzeivuotuoju skaita.
Krīveja tyka pasludynuota por impēreju 1721 godā piec Ništadys mīra paraksteišonys, cara Pītera I laikā, kod tei guva panuokumus Ļelajā Zīmeļu Korā pret Švedeju i īkarova jaunys teritorejis.


text:
Pīktais pasauļa diktats latgalīšu rokstu volūdā. Klausīs ite!
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
27. novembrī 18.15 Latvejis Radejis Latgolys studeja i Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv jau pīktū reizi aicynoj raksteit pasauļa diktatu latgalīšu rokstu volūdā. Itūgod diktatā aktrise Inga Misāne-Grasberga skaita fragmentu nu Ilzis Spergys vēļ napublicāta stuosta “Seiki kūceni zīdēja”.
Diktata teksts sastateits, īvārojūt Vaļsts volūdys centra 2007. godā apstyprynuotūs Latgalīšu raksteibys nūsacejumus, kuri daīmami ITE. Diktatā pīļaunama divskaņa “uo” apzeimuošona ari ar “ō”.
Pīroksti diktatu, verūtīs video, i piečuok puorbaudi pīraksteitū tekstu ITE voi zam video. Vysu Ilzis Spergys stuostu “Seiki kūceni zīdēja” portalā lakuga.lv varēs puorskaiteit 1. decembrī.
Pīktuo pasauļa latgalīšu rokstu volūdys diktata teksts. Fragments nu Ilzis Spergys stuosta “Vysi kūceni zīdēja”.
Siedieju iz gultys molys i vierūs pa lūgu. Preteimā beja lels kuorms. Kod saule speidēja augši pušdīņu laikā, juo lūgi izavēre caurspeideigi. Kod pasagrīze, otkon kai malni caurumi, kai tukšu kubiku rynda. Iz jumta nazkaids kūceņš. Ilgi jau naaugs. Latvejā iz jumtu auga bierzeni. Es nazynu, kas itys taids. Palāku zoru golūs lapenis.
Bārzu putekšni pavasarūs pluovuoja pa paļtim kai dzaltoni tauki ar kriejumu aizdareitā galis zupā, bārzu putekšni beja iz lūgu ramu, iz styklu, iz mašynu.
Veirs maņ saceja: “Nu nav tolka pavasarī mozguot lūgus, cikom nav nūzīdiejuši bārzi i prīdis, a tu naklausi!” Es naklauseju. Mozguoju nazcik reižu, cikom bārni beja mozi. Kod bārni beja leli, sauču paleigā, sasasirdeju, ka naskrīn. Tik tei to beja muna bāda, ka stykli nateiri. Jim namaiseja. Kod poša beju pavysam jauna, ari namozguoju, beja gona ar sevi. Es gribieju byut loba mama.


text:
Augusts ir mieness, kurā kūpā puļcejās leli i mozi, lai nu tuoļuokom i tyvuokom molom dūtūs ceļā iz Aglyunu, leluokū marianiskū svātceļuojumu vītu Zīmeļaustrumeiropā, i 15. datumā tī pīsadaleitu Jaunovys Marejis Debesīs pajimšonys dīnys svineibuos. Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā nu 2. augusta apsaverama izstuode „Svātceļnīku laiks”.
Aglyunys bazilika skaitļūs i faktūs
Aglyunys Ruomys katuoļu bazilika atsarūn bejušuo Preiļu rajona Aglyunā storp Cireišu i Eglis azaru. Pyrmuo kūka bazneica itymā vītā izcalta 1699. godā, nūdaguse – 1766. Jaunuo myura bazneica i klūstera muoja dominikaņu mūku vadeibā calta nu 1768. leidz 1780. godam, īsvieteita 1800. godā.
Bazilika ir byuvāta baroka stilā, tuos interjera apdare topuse 18.–19. godsymtā, centrā nūvītuotuo oltorglezna „Aglyunys Breinumdareituoja Dīvmuote” darynuota 17. godsymtā, bet autors nav zynoms. Pavysam bazilikā ir desmit oltoru, četrys 19. godsymta kūka skulpturys, daudz gleznu, īvārojamuokuos nu tom: „Sv. Janvarijs”, „Sv. Jezups”, „Sv. Jurs” i bazilikys cāluoju Šostovicku portreti.
Aglyunys Breinumdareituojis Dīvmuotis svātbiļde, kurā Dīvmuote radzama ar Jezus Bierneņu iz rūkys, gleznuota iz eļkšņa kūka dielim, tai ir izlykts apzeļteits sudobra „tārps”, viers Marejis i Jezus Bierneņa golvom ir krūni, zam gleznys nūvītuotys votys – prīkšmati, kurus cylvāki atnasuši pateiceibā par Dīvmuotis paveiktajim breinumim. Piec kotrys Svātuos Misis itei glezna teik aizsagta ar cytu. Par breinumim, kas nūtykuši, pasateicūt Aglyunys Dīvmuotei, līceibys var skaiteit F. Trasuna gruomotā „Školas dōrzs” (1909).
Bazilikys garums ir 45 metri, plotums – 20 metri, a tūrni ir 60 metru augsti. Tūrņūs nūvītuoti četri zvoni, leluokais nu tim sver 1023 kilogramus.
1920. godā Aglyunys bazneica īgiva katedralis statusu, a bazilikys tituls tai tyka pīškierts 1980. godā sakarā ar pastuoviešonys 200 godim.
Natuoļ nu bazilikys Eglis azara krostā atsarūn svātolūts, tuo dzīdynūšuos spiejis 1820. godā atkluoja dominikaņu klūstera priors Juškevičs. 1825. godā pi olūta tyka izcalta slimneica, bet cara vaļdeiba tū slēdze.
1993. goda 9. septembrī Aglyunu apmeklēja pāvests Juoņs Puovuls II. Pyrms juo vizeitis, 1992.–1993. godā, nūtyka leli bazilikys i tuos teritorejis rekonstrukcejis dorbi, austrumu golā ir izcalta pībyuve, izbyuvāta apkšzemis bazneica, īvārojami paplašynuots bazneicys duorzs aba sakralais laukums 7 hektaru plateibā, apleik tam īkuortuotys 14 krystaceļa stacejis. Apakšzemis bazneicā paglobuots kardinals Julians Vaivods, veiskups Boļeslavs Sloskāns i veiskups Jezups Rancāns.
1995. goda 12. oktobrī Latvejis Republikys 5. Saeima pījēme lykumu „Par storptautiskys nūzeimis svātvītu Aglyunā”.
Itūšaļt Aglyunys bazilika otkol pīdzeivoj remontdorbus, i īspiejams, ka 2015. godā Aglyunā tiks reikuots lels storptautiska mārūga religiskais pasuokums – Pasauļa jaunīšu dīnys. Aicynuojumu atbaļsteit Latvejis kandidaturu ituo pasuokuma reikuošonai vizeitis laikā Vatikanā ir izsacejs Latvejis Ministru prezidents Valdis Dombrovskis.
Informaceja sagataveita, izmontojūt bibliotekys nūvodpietnīceibys materialus


text:
Švedeja
Švedeja, oficialai Švedejis Kieneste (švedu: Konungariket Sverige) - vaļsteiba Pūstumu Europā pi Baļtejis jiurys. Vaļsteiba tur rūbežu ar Norvegeju i Suomeju, a dīnavydūs ar Oresunda tyltu saškierta ar Daneju. Baltejis jiurā vaļsteibai namoz solu, pošys leluos - Gotlandeja i Elandeja.
Pa vaļsteibys pluotam 450,295 km², Švedeja irā trešuo poša leluo vaļsteiba Europys Savīneibā, kuramā dzeivoj 9,2 miljoni dzeivuotuoju. Švedejā cieški moza dzeivuotuoju bīzeiba - tik 21 cylvāks iz vīnu km². Vaļsteibys dīnavydūs dzeivoj labtik vaira cylvāku kai pūstumūs. 85% dzeivuotuoju dzeivoj mīstūs i guodojams, atīsmē itys skaits pasalelynuos[1]. Švedejis Kienestis golvysmīsts irā Stokholmys, kurs taipoš irā pošu lelais vaļsteibys mīsts ar 9 223 766 dzeivuotuojim[2]. Ūtrais pa lelumam mīsts irā Geteborgs, trešais - Maļme.
Švedejis vaļsteiba īstateita vydslaikūs. 17 godu symtā jei pasaplateja sovys teritorejis i tyka par Švedejis Impereju. Tei beja vīna nu pošu zeimeiguo vaļsteibu Europā 17 i 18 godu symtā. Lelumu teritoreju uors Skaņdinavejis pussolys Švedeja pagaisynuoja. Taipoš Reitu Švedeju, myuslaiku Suomeju puorjēme Krīvejis Impereja 1809 godā. Pa 1814 goda vaidim pi Švedejis tyka daškierta i Norvegeja, tok obadiveju vaļsteibu savīneiba dreiži izjuka. Nu tuo laika Švedeja napīsadola nivīnūs vaidūs i vysod raudzej īvāruot neutraliteta politiku[3].
Myuslaikūs Švedeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu i labi izraisteitu ekonomiku. Jei aizajim pyrmū vītu pasaulī pa demokratejis iņdeksam i septeitū vītu pa ļaudeibys raisteibys iņdeksam. Švedeja irā Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejis (VEKRO) dalineica i nu 1995 gods janvara 1 dīnys Europys Savīneibys dalineica.
Etimologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Daudzejuos pasauļa volūduos Švedejis pasauka skaņ leidzeigai. Varams, pasauka izacēluse nu vuordu "Sweon/Sweonas" (Vacnorvegu volūdā Sviar, latiņu Suiones) i suokuos vīnkuoršai lītuota kai "Švedu ļauds". Švedu pošu pasauka Sverige sasadora nu diveju vuordu "Svea" i "Rike", kas zeimoj "Švedu Kieneste", tok laika guojumā izsoka puorsamejuse. Latgaliskuo pasaukys variaceja sadar ar lītaunīku volūdys pasauku i irā vīna nu daudzejom vuorda "Sweden" variacejom.
Suomu-ugru volūduos švedu i Švedejis pasauka izacēluse nu švedu volūdys vuorda roþs - iertīs. Itū pasauku lītuoja i skaņdinavu varjagim, kuri īstateja Novgoroda mīstu. Kod varjagus slavi asimilēja, Suomu-ugru pasauka izaglobuoja (Rus - anglīšu Russia).
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Politiskuo sistema[pataiseit | labot pirmkodu]
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Ekonomika[pataiseit | labot pirmkodu]
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Etniskais sadors[pataiseit | labot pirmkodu]
Volūda[pataiseit | labot pirmkodu]
Religeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Sports[pataiseit | labot pirmkodu]
Verīs taipoš[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ name="publikationer2007"> Statistics Sweden. Yearbook of Housing and Building Statistics 2007. Statistics Sweden, Energy, Rents and Real Estate Statistics Unit, 2007. ISBN 978-91-618-1361-2. Available online in PDF format
- ↑ Taiss:Cite web
- ↑ Taiss:Cite web


text:
Pauž bažys par bolvys “Boņuks” nuokūtni
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Decembra vydā Latgolys viestnīceiba GORS izsludynuoja pretendentu dasaceišonu Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks”, kas ik godu ir vīna nu gaideituokūs nūtikšonu latgaliskajā kulturā i vīneiguo naatkareiguo bolva, kura eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus i padareitū latgaliskajā kulturys dzeivē, kai ari paruoda tuos tendencis. Tok decembra izskaņā bolvys organizatori sajēma ziņu par Vaļsts kulturkapitala fonda lāmumu par atbolstu vaļstiski nūzeimeigim pasuokumim 2020. godā i Latgalīšu kulturys goda bolvys atbolstamūs aktivitašu vydā vaira nav, portalu lakuga.lv informej Latgolys viestnīceibys GORS puorstuove Edeite Husare. Bolvys reikuotuoji nasliepj, ka ar leidzšinejom aktivitatem godu gaitā rodušuos cereibys, ka latgaliskuos nūrisis teik augši nūvārtātys, tok atbolsta nasajimšona i asūšuo situaceja “Boņuka” organizatorim līk dūmuot par bolvys turpmuokuos pastuoviešonys īspiejom.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” mierkis vysod ir bejs veicynuot latgalīšu kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu. Tymā sūpluok pārnejuo gods spylgtuokūs i nūzeimeiguokūs latgaliskuos kulturys nūtikšonu, personeibu, aktivitašu apkūpuošonai i gūdynuošonai svareiga ir ari latgalīšu kulturys tendenču paruodeišona. Latgalīšu kulturys goda bolva naaptver tikai Latgolys regionu, bet ari paruoda latgaliskū ari cytvīt Latvejā i pasaulī.
Vaļsts kulturkapitala fonda lāmums naatbaļsteit bolvys nūrisi vaļstiski nūzeimeigūs pasuokumu vydā Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” reikuotuojim radejs naizpratni. Turkluot atbaļsteitūs nūrišu vydā ari nav nivīna cyta nūtykuma, kas kaidā veidā atsasauktūs iz latgaliskū kulturu, atzeimoj E. Husare.
Bolvu “Boņuks” pyrmū reizi padeva 2009. godā, Latgolys viestnīceiba GORS bolvu reikoj nu 2013. gods i pādejūs godūs, pasasokūt atbolstam vaļstiski nūzeimeigūs nūtykumu programā, cīši pīauguse gon bolvys kvalitate, gon rezonanse, nūruoda Latgalīšu kulturys goda bolvys organizatori.
Nasajamūt carātū atbolstu, bolvys reikuotuoji ir puordūmuos par bolvys turpmuokū pastuoviešonu. Kai nūruoda organizatori, saglobuot jau sasnāgtū leimini pošu spākim nabyus īspiejams. Asūšuo situaceja Latgolys viestnīceibai GORS līk apdūmuot, kū dareit nuokūtnē i kaidus rysynuojumus naprognozejamajam finansialajam atbolstam i izpratnis veicynuošonai meklēt nuokušajim godim.
Pasuokuma reikuotuoji ir pateiceigi par atbolstu bolvys nūrisei Latgolys kulturys programai, kai ari Latgolys regiona pošvaļdeibom, kas kotru godu snādz finansiali nalelu, tok morali cīši nūzeimeigu atbolstu “Boņuka” pastuoviešonai. Latgolys viestnīceiba GORS aicynoj, ja kaidam individualajam atbaļsteituojam ci uzjiemiejam ir vareiba i interese atbaļsteit ituo gods “Boņuks 2019” nūrisi, sasazynuot, rokstūt iz bonuks@rezekne.lv ci zvonūt 26144533.
Bolvys “Boņuks 2019” padūšonys ceremoneja paradzāta 2020. gods 23. februarī Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā GORS. Leidz 6. janvaram aicynoj dasaceit bolvys pretendentus par padareitū pārnajā godā. Vaira informacejis par dasaceišonu var atrast bonuks.lv.


text:
TV raidejumā “Īstās latvju saimnieces” div saimineicys nu Latgolys
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
TV raidejuma “Īstās latvju saimnieces” jaunajā sezonā, kurys pyrmais raidejums TV ekranūs pasaruodeis jau 9. septembrī, septenis saimineicys nu vysys Latvejis sasaceņss par šova golvonū bolvu i lobuokuos saimineicys titulu. Div nu septeņu saimineicu ir nu Latgolys – Vija Kuļša nu z/s “Kotiņi” Bolvu nūvoda Škilbānu pogosta i Viola Anna Bīriņa nu pūdnīku darbneicys “Cukrasāta”, Rēzeknis nūvoda Ūzulainis pogosta Bekšūs.
Saimineicu aizdavums raidejumā ir īgiut puorejūs saimineicu lobvieleibu i tikt pi vysvaira punktim, ruodūt sovu kulinarū meistareibu, kai ari prasmi izklaideit gostus. Saimineica, kura sezonys beiguos byus īgivuse vysleluokū atbolstu i vysvaira punktu nu puorejūs, sajims raidejuma golvonū bolvu – 1000 eiro i lobuokuos saimineicys titulu.
Pyrmajā raidejuma “Īstās latvju saimnieces” serejā gostus sovā saimisteibā gaideis saimineica Viola Anna Bīriņa nu “Cukrasātys”. Viola Anna izruodeis sovys keramikis prasmis, kai ari prīcēs gostus ar prīkšnasumu sovā duorzā.
Vēļ raidejumā sovys saimnīkuošonys i izklaidiešonys prasmis izruodeis Vija Kuļša nu z/s “Kotiņi” Bolvu nūvoda Škilbānu pogosta, Rūta Beirote nu Krimuldys apleicīnis, Līga Lieplapa nu Modūnis nūvoda, Gunita Štorha nu Kuldeigys apleicīnis, Kitija Švīgere nu Kandavys i Sandra Icaka nu Rundālis nūvoda.
Ari īprīškejuos raidejuma sezonuos ir pīsadalejušs saiminīcis nu Latgolys – Sandra Viša, Vija Kudiņa, Aina Barsukova, Sarmīte Stepiņa, Ilze Stabulniece.
TV raidejuma “Īstās latvju saimnieces” jaunū sezonu nu 9. septembra catūrtdinēs 21.05 stuņdēs varēs redzēt kanalā LTV1 i replay.lv. Taipat datikt varēs ari pi saimineicu recepšu, kas tiks publicātys sabīdryskūs medeju portalā lsm.lv.


text:
Paguojuši virtualī folklorys svātki “Bite pyna zalta krūni”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
2.–12. novembrī aizvadeiti virtualī Dīnvydlatgolys nūvoda bārnu i jaunīšu folklorys svātki “Bite pyna zalta krūni”. Itī svātki beja plānuoti jau 2020. gods pavasarī, tok leidza ar strauju kovida izaplateišonu pasuokums tyka vairuokys reizis puorcalts iz cytu datumu, informej Dīnvydlatgolys nūvoda bārnu i jaunīšu folklorys kūpu koordinatore Anna Kārkle.
Kod palyka skaidrs, ka lelī masu pasuokumi nanūtiks, pasuokuma reikuotuoji apsazynuoja, ka cīš byutiski saglobuot kulturviesturiskū montuojumu i tradicejis, i nūlēme reikuot virtualūs svātkus. Dorba grupys sastuovā beja projekta vadeituoja, Dīnvydlatgolys nūvoda bārnu i jaunīšu folklorys kūpu koordinatore, folklorys kūpys “Ceiruleits” vadeituoja Anna Kārkle, Vuorkovys vydsškolys folklorys kūpys vadeituoja Helena Ērgle, Rībeņu vydsškolys folklorys kūpys vadeituojis Rita Pudāne i Ārija Bergmane-Sprūdža, Aglyunys vydsškolys folklorys kūpys “Žibacteņa” vadeituoja Lilita Valaine.
Kluotīnē tys byutu vīnys dīnys pasuokums, a virtuali tys nūtyka div nedelis, partū ka tyka pīlāguots školys bārnu i jaunīšu vajadzeibom. Koč ari svātki it kai beja mozuoki, patīseibā – plašuoki. 1.–3. klašu školāni pīsadaleja pagarynuotuos dīnys grupys laikā, a puorejī – attuolynuoti no sovys sātys. Kotru dīnu tyka īplānuota vīna nu meistardarbneicu “Prasmu školā”. Leivuona nūvoda biškūpe Lienīte Neiceniece vadeja radūšū darbneicu “Bišu spiets”, kuramā īpazeistynuoja ar biškūpa profeseju i dravnīceibys nūzari kūpumā. Te beja eistuo vīta “bišu stuostim”, partū ka Lienīte ir ari izcyla stuostneica.
Pasuokuma daleibnīkim beja vareiba pīsadaleit voska sveču līšonys darbneicā, kuru vadeja Leivuona nūvoda biškūpi Olga i Juris Purviņi. Keramikis Līgys Bernānis vadeitajā keramikys darbneicā, tyka gataveiti svečturi. Ar aizrauteibu bārni dorbojās kūkapstruodis darbneicā, kuru vadeja meistars Jānis Ernstsons. Radūšajā darbneicā “Kōdi zīdi pļaveņā?” zuoļu sīva Līvija Paegle īpazeistinuoja ar vysaidim uorstnīceibys augim. Muokslineica Evita Kleina vadeja “Čaklūs rūku” darbneicu, kur nu vysaidim materialim tyka gataveitys biteitis. Ar lelu interesi pasuokuma daleibnīki pīsadaleja nūdarbeibā “Latgolys nūvoda kulinarejis montuojums”, kuru vadeja Vuorkovys vydsškolys folklorys kūpys ”Volyudzeite” vadeituoja Helēna Ērgle. Tim, kurim pateik īt rūtaļuos, beja vareiba īsasaisteit rūtaļu darbneicā “Lielais rotaļnieks”. Rūtaļu darbneicu vadeišona beja uztycāta folklorys kūpys ”Ceiruleits” muzykantim.
Svātki nūsaslēdze ar koncertu “Bite pyna zalta krūni”. Kab sagataveitu koncertu, folklorys kūpys tyka aicynuotys īsnēgt sovys programys videoformatā, tai demonstrejūt prasmis vīnā voi vairuokūs folklorys žanrūs. Jau div godus folklorys kūpu daleibnīki struoduoja pi tēmys “Rotā saule, rotā bite”, pietejūt folklorys materialus par bitem i dravnīceibu (biškūpeibu). Jau pats fakts, ka sareikuojums nūteik, roda sabīdreibā rezonansi i bārnūs pošapziņu, ka jūs i jūs školuotuoju dorbs ir nūvārtāts.
Virtualūs folklorys svātku reikuotuoji soka paļdis vysim školuotuojim i folklorys kūpu daleibnīkim, kuri īsasaisteja virtualajūs Dīnvydlatgolys nūvoda bārnu i jaunīšu folklorys svātkūs, pībiļstūt, ka svātki ir kotrs pats.


text:
Rūkdarbneica Iveta Seimanova atdarynuojuse Vydsmuižys muižys bruņci
Roksta autors: portals lakuga.lv
Divkuoršuo “Žyka” bolvys sajiemieja, kulturys viestneica, školuotuoja, rūkdarbneica, tautystārpu darynuotuoja, bīdreibys “Latgales etnogrāfiskā biedrība” vadeituoja Iveta Seimanova plašuok pazeistama ar restaurātū 19. godu symta Vydsmuižys tautystārpu i Zeimuļu kopu lauka senejū latgaļu tārpu nu 11. godu symta. Jura dīnā, Vydsmuižys parkā gūļavuodama kai 19. godu symta piļsietneica, prezentēja kū atškireigu nu tautystārpu – ituos vītys muižys bruņci.
Taidu bruņču nav saglobuots daudz, partū Ivetai svareigi, kab juos darynuotais Vydsmuižys bruņcs dzeivuotu. Jei soka: “Nu nav vārts izviļkt jū nu Latvejis Nacionaluo viesturis muzeja kruojuma, kab vāluok turātu sovā skapī. Meklēsim jam sātu kaidā nu nasabrukušūs Borhu muižu.”
Konkreti kaida meita itaidā bruņcī staiguojuse, datu nav. Tok Iveta daudz kū ir izsacynuojuse i nūskaidruojuse: “Mes varim tikai īsadūmuot, voi tuo bruņča nosuotuoja muižā gūļavuojuse i tik piļsātā pabejuse, voi kur tuoli jū redziejuse. Sprīžūt piec tuo, ka bruņcs šyuts nu sātā austa materiala, dūmojās, ka jai cīš gribiejīs byut modnai. Tys audums ir par gryutu, lai labi sādātu, i šyut nu taidys drēbis bejuse avantura. Lai izavārtu apjūmeiguok i smukai krystu, izmontuoti spiļveņteni, paceļūt bruņča mugurys daļu. Pats interesantuokais moments beja atkluot, kū spiļveņteņūs piļdeja, – vylnys kuorsumu, smiļkti, smolkai saplāstu bārza tuosi, gryudus, sānolys, skaidys. Apjūmeiguokim tārpim taiseitys pat specialys konstrukcejis, kū vylka zam apakšbruņča.”
Mugurā navalk tikai bruņci, Iveta stuosta, ka bruņcs tiks apaudzāts: “Tam bruņčam jau ir kopka, tū nūsavērem kaidā Rozentāla gleznā. Zuoboki atdarynuoti Rēzeknē, zečis i cymdi – piec muzeju materialu. Capure pīmaklāta Rudzātu pusē. Ari uora driebu, kū iz tuos kopkys viersā viļkt, vajadzēs. Preiļu burnass piec godim varātu itam bruņčam labi īt kluot.”
Tārpu darynuotuoja pasadola ar divejaidajom sajiutom: “Fotoseseja nūtyka Vydsmuižys muižys ākā i parkā, vītā, kur asmu auguse i bierneibā klausejusīs babys muosys stuostus par jū. Jūs tāvs bejs muižā gaļdnīks. Apvalkūt itū tārpu, tys nabeja nikas svešs vizuali, bet sajiutuos gon. Partū ka tei īliekšona cytā laikā i mūdē, īspieja vizualizēt tuo laika dzeivi, sabrukušā muižeņā īraudzeit tū, kū leidzcylvāki nav spiejuši nūsorguot. It kai aizīmūšuo gūdeiba un augšancaltais bruņcs sasatyka, pa vydu es ar sovu pasauļa redziejumu. Sajiuta, ka ar vīnu kuoju senatnē, ar ūtru kuoju īmi tepat i tagad pa parku, kur zīd boltuos paladzeitis, zylī vyzbuli, čyvynoj putyni, speid pavasara saule. Saprūti, ka tys ir šudiņ, mes navarim maineit tū, kas ir bejs. Bet prīks par senejom dīnom, uzvalkūt tū bruņci. Ilgs beja juo darynuošonys ceļš, partū sajiuta kai piec labi padareita dorba. Muiža, īspiejams, sabruks, paliks stuosti par jū, paliks bruņcs, kas ari ir viesturis līceiba i ir saglobojams.
Voi dreizumā vēļ kas jauns taps? Iveta atkluoj ari iz prīšku doromū: “Itys laiks beja gona ražeigs. Nav tai, ka struodojam viņ pi vīna konkreta projekta, bet paraleli pi vairuokim. Nūbeiguma stadejā jau ir vēļ diveji. Nav labi byut vīnam – Vydsmuižys lelei Annužai dreiž pīsavīnuos muosa Iļža, tod prīca byus Rēzeknis apriņčam. Daži projekti īsavylkuši, kam piec materialim vajadziejs braukt pat iz Piceri, tod “misters Kovids” myus pībremzēja. Cytam projektam beja juoizaudzej bryuna vuška, itū ari tod šūgod nūbeigsim – byus gon tārps, gon tradiceja.”


text:
Ilze Sperga: Latvejis pīdzimšonys dīna
Roksta autore: Ilze Sperga
Kod 1. aprelī kuknē puorškeirem kalendara lopu, bārni vērēs, kod tod byus Leldīne. Beja daudz vaicuojumu, kod ta jei suocās. Voi juosuoc svinēt jau sorkonajā datumā pīktdiņ? Voi ir ari ūtrei, trešuo i catūrtuo Leldīne? Gols golā – voi tod, kod beidzās Leldīne, jau suocās majs?
Majā dālam ir dzimšonys dīna, i tys ir pats lobuokais goda mieness. Ir cīši svareigi zynuot, kod suocās majs. Ite es jam pīkreitu, partū ka majā ir ari muna dzimšonys dīna i tys vysod ir bejs i ir cīši skaists goda laiks, šūgod vysa zīdiešona vēļ tikai prīškā.
Meita skaiteja seikūs burteņus kalendara apakšā i vaicuoja, kas tei par Latgolys kongresa dīnu. Dūmoju, ka itys vaicuojums šūmienes izskanēja daudzuos Latvejis saimēs. Dūmoju ari, ka tys beja lels vaicuojums ari pīaugušūs storpā.
– Voi tei kongresa dīna ir juosviņ? Kas ir juoād tamā dīnā?
Dāls pavaicuoja konkretuok:
– Kas tys taids par kongresu? Voi jis nūteik kotru godu?
Jis suoce runuot par olimpiskajom spēlem i dailsliduošonu. Meitai gon lobuok patyka bobslejs. Reizem jī reikoj olimpiskuos spēlis ustobā, tys vysod ir skali i prīceigi.
Saceju, ka gondreiž tai ari ir. Tik spēlis nūteik kotrus četrus godus, a kongress reizi pīcūs godūs. Vīneigi šūgod mes tī kongresā nabyusim, partū ka sātā ir mozs bruoleits. Nuokušā kongresā bruoļs byus tikpat vacs kai tu niu.
Saskaiteišona iz pierstu, dāls mudri pasaceja, ka tod jam byus desmit godu. Desmit godu! Juo acs izaplēte lelys, jis naticeigai nūsavēre iz mane, iz muosys i iz zeidaiņa.
Sarunys ar bārnim ļaun precizi definēt lītys. Kod jī vaicoj par byutiskū, bārnim nav laika garom runom, partū ka juorunoj pošim, juodora pošim, juosaspielej, juodūmoj, juodora. Bierneibā laiks īt lieņuok, partū ka vysu laiku kas nabejs ir juodora – niu i ite, tiuleņ.
Kod bārni maņ pavaicuoja, kas tei par Latgolys kongresa dīnu, es atbiļdieju eisai. Tei ir Latvejis pīdzimšonys dīna.
Meita par reizis saceja, ka Latvejis dzimšonys dīnu tok sviņ novembrī. Juolīk sorkonboltsorkons karūdzeņš pi driebu, juovalk šmukuo kleita. Dāls precizēja, ka novembris ir juo mieness, partū ka tod ir juo vuorda dīna. Vysod ir cīši svareigi zynuot, kas ir sovs. Sovs ir sovs. Sovejais. Vysod taiduos reizēs pi seve atguodoju Ontona Slišāna dzejūli – sarunu ar dālu par tū, ka tu sovejam nadreiksti dareit puori. Lai tei ir sova zeme voi sova volūda, sovejam nadreiksti dareit puori.
Nui, es saceju, 18. novembris ir Latvejis dzimšonys dīna. Tei ir dīna, kod ēst tortu, vystys cepeti, tušeitūs kuopustus, aizdegt sveci iz golda, īt guojīnī. Bet 27. apreļs ir Latvejis pīdzimšonys dīna.
Es nasaceju ījimšonys, partū ka tuo breiža, kod cylvāku pruotūs tyka īsāta sākla par sovu latvīšu tautu, sovu zemi, sovu kūpeibu, mes nazynim. Bet 27. apreļs ir svareiga dīna, kod pīdzyma tei Latveja, kaidu mes jū pazeistam niu.
– Kab nabejs ituos dīnys, – es saceju, – ak jau niule nabyutu ari Latvejis. Voi ari jei byutu bejuse i byutu cīši cytaida.
Eisai īskicieju iz kartis, kai byutu, ka tymā laikā lāmums byutu cyts. Ka latgalīši nabyutu apsavīnuojuši ar puorejim latvīšim, Latvejis rūbeža ak jau ītu pa Aivīksti i koč kurā vītā apsarautu, partū ka Sielejis apendikss piec 1. Pasauļa kara vysu tycamuok byutu Lītuva, a Daugovpiļs niu byutu iz Lītuvys i Krīvejis rūbežys. Nabyutu ari latgalīšu dzeivuo spāka i cylvāku, kas nu suokuma pīsadaleja Breiveibys ceiņuos, vysys ituos godu desmitis plyuda iz Reigu, ekonomiski styprynuoja Latvejis centru. Zynūt demografiskū situaceju i 2. Pasauļa kara nūtykumus, genocidu, byutu gryušai nūturēt ari itū solu pi jiurys. Saītu našmuks rūbs Baltejis kartē storp Lītuvu i Igauneju.
Latgaliska Latgola vysod ir bejuse i ir latvyska Latgola. Latgalīši ir latvīši i runoj latvyski. Volūda ir na tikai sazinis, bet ari ekonomiski i pat militari svareigs fenomens.
– Mes tod nabrauktu pi babys? – dāls vaicuoja.
Es saceju:
– Nā, tod jau nabyutu kam braukt. Partū ka tova mama ir nu Latgolys, a tētis dzymta īt nu Kūrzemis.
– Jius sasatykot Reigā? – gribēja precizēt meita.
– Nā, internetā. Latvīšu socialajā teiklā draugiem.lv. Ka 27. aprelī nabyutu bejs Latvejis pīdzimšonys dīnys, tēte i mama ak jau nasasatyktu latvīšu sātyslopā i nabyutu ari myusu saimis.


text:
Rēzeknē apsaverama Juoņa Urtāna grafikys izstuode
Da 12. novembra Latgolys Kulturviesturis muzejā (3. stuovā, Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) apsaverama Juoņa Urtāna grafikys izstuode “Vanitas”, kas aicynoj padūmuot par svareiguokajim cylvākim dzeivē, kotra reiceibu i atbiļdeibu kasdīnā, informej muzeja muokslys nūdalis vadeituoja Inese Dundure.
Izstuodis tema ir VANITAS aba smierts kluotbyutne. Jiedzīņs “vanitas” vystyvuok izsoka tū, kū autors gribiejs paviesteit skateituojam. Muokslinīks soka: “Itaida tema natyka izlaseita partū, ka maņ patyktu smierts, nu partū, ka itei tema pādejā laikā maņ ir bejuse aktuala. Mani vaira ītekmēja poša dzeivē nūteikūšais, tyvu cylvāku smierts, cytu cylvāku reiceibys, kas varēja beigtīs letali. Partū gribieju atguodynuot, ka dzeivē juobyut viereiguokim. Es naīrūsynoju vysim niu nasakustēt i naīt uorā nu sātys, nu padūmuot, kas ir svareigs, i cik tys paleidz tev i tev tyvajim. Sevkura reiceiba var ītekmēt vysu apleicamū.”
Izstuodis dorbu zemtekstu Juoņs Urtāns saredz cylvāku attīksmē pret sevi i apleicamajim. Ka kotrys cylvāks iz pasauļa par tū īsadūmuotu, tod daudzys lītys, kas itūšaļt ar pasauli nūteik, nanūtyktu. Ciļvēce vys vēļ nasavuica nu sovu klaidu. Grafikys dorbi tīšā veidā naatspīgeļoj brīsmis. Dūma ir paslāpta simbolūs. Grafikuos ir izmontuoti klusuos dobys i ainovys žanri.
Ciļvēcis pīredzi simbolu i zeimu atpazeišonā autors aproksta itai: “Laikā, kod cylvāki reši kurs muoceja skaiteit, informaceja tyka nūdūta caur muokslys dorbim, par pīmāru, bazneicuos taida nūzeime beja gleznom ar Bībelis motivim. Cylvāki saprota muokslys dorbu na viņ kai estetiski baudamu vizualu attālu, nu ari skaiteja tū taipat, kai myusu dīnuos uztveram logotipus, ceļazeimis i virtualuo pasauļa zeimis. Poša zynuošonys, saprasšona, puordzeivuojumi caur zeimu sistemu teik nūdūti tuoļuok skateituoju apzynuošonai. Cik kotrys konkretais skateituojs nu tuo spēs uztvert, kai tys jam izadūs, tys atkareigs ari nu skateituoja dzeivis pīredzis i juo apleicamuo pasauļa. Ciļvēcei vysu laiku kluotyn ir bejuse nuove. Tū ir i pīlyuguši, i ari nu tuos beidušīs. Nu puorsvorā ciļvēce dzeivuojuse, mozuok verūtīs iz nuovi, partū ka dzeivē tei nav svareiguokuo.”
Juoņs Urtāns dzims Ludzā 1989. godā, vydsškolā vuicejīs Jākubpilī i breivlaiku pavadejs laukūs pi vacvacuoku. Grafikys muokslu vuicejīs Latvejis Muokslys akademejis (LMA) Latgolys filialē, sajamūt bakalaura gradu 2013. godā. Vuiceibys turpynuojs Reigā LMA magistrantūrā i tū absolvējs 2015. godā. Itūšaļt struodoj par školuotuoju Jākubpiļs muokslys školā.
Autoru bīži pavoda puordūmys par tū, kas nūteik poša i cytu cylvāku dzeivē, par tyvuokuo lūka cylvāku smierti, kas ir vīgluok pījamama, ka zynomais cylvāks ir bejs godūs vacs i cīši slyms. J. Urtāns soka, ka daudz gryušuok ir pījimt godūs jaunuoku cylvāku smierti, partū ka tī varātu vēļ daudz kū padareit sovā dzeivē.
“Pats asmu pīdzeivuojs tū, kai cylvāka dzeiveiba izdzīst nu mīsys,” soka muokslinīks. “Ar sovim dorbim gribieju atguodynuot, ka vyss mantiskais i mīsyskais ir tik laiceigs. Dorbūs es aicynoju cylvākus padūmuot, par lītom, kū jī dora kotru dīnu, kai jūs darbeibys ītekmej apleik asūšūs. Vīna glupa reiceiba var dareit tovai dzeivei golu. Pat, ka rezultats nav nuovejūšs, tei var drastiski maineit tovu dzeivi. Var daīt laiks voi stuovūklis, kurymā “dzeive” ir tik vuords, kod tu gribiesi, kab tei dreižuok beidzās, i ceriesi, ka tuos vītā īs jauna.”
Karteņā: Juoņs Urtāns “Vanitas VIII”, papeirs, oforts, akvatinta, 2015. Rīksts, pele, kauli, svece – esi styprys kūpumā, nu koč kas spiej pasleidēt garum namonūt, dzeivei nūdzīstūt, da gola vysu nasaprūtūt.


text:
Saimineicu i Saiminīku dīnys ļustis i “Atašīnis suseklis”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
27.–28. julī Atašīnē tradicionali svinēs Annys i Jākubus aba Saimineicu i Saiminīku dīnu, plašuokā mārūgā tys nūtiks jau 10. reizi. Svātkūs IV folklorys kūpu saīts “Atašīnis suseklis” puļcēs tyvuokys i tuoļuokys folklorys kūpys, informej Atašīnis pogosta kulturys dorba organizatore Vēsma Turkopole.
Svātuo Anna ir Atašīnis aizbiļdne. Svietejūt Annys dīnu, gūdynojam ari seņčus, partū ka taišni jī Annu izalasejuši par sovu aizbiļdni. Svātku pasuokumi 27. julī suoksīs 10.00 stuņdēs ar Sv. Misi Annys gūdam Atašīnis Suopu Dīvamuotis Rūmys katuoļu bazneicā.
Annys i Jākuba dīnys atkluošona nūtiks Atašīnis kulturys noma “Annys sāta” pogolmā 11.30 stuņdēs. Vysys dīnys garumā iz Annys dīnys tierdzeņu teik praseiti pierkt i puordūt grybātuoji. Doncuos deju ansambli “Pērle” i “Rits” (Reiga), dzīduos “Upes muzikanti”. Tiks registrātys i gūdynuotys Annys i Jākubi, kai ari 14.20 stuņdēs Krustpiļs nūvoda sakūptuokūs sātu saimineicys i saiminīki. Iz guņskura čakluos Atašīnis saimineicys virs eipašū Annys dīnys zupu, ituo gods kulinaruo konkursa tēma – muna plātsmaize. Byus kļovu lopu capuru darynuošonys radūšuo darbneica, izjuodis ar zyrgim, 16.30 stuņdēs nūtiks vysaidys jautrys izdareibys, saceņseibys – Annys nesšona, “Māslu tolka”, “Umurkumurs”, pupeņu laseišona, saimineicu skriejīņs i daudz kas cyts. Bārni varēs priecuotīs putu balleitē “Annas tantes veļas baļļā”.
15.00 stuņdēs koncerts “Atašīnis suseklis”. Itys interesantais nūsaukums folklorys kūpu saītam pajimts nu Atašīnē pīraksteitys dzīsmis i daņča. Jimā pīsadaleis boltkrīvu folklorys kūpa “Jazynka” i kolektivi nu Latvejis nūvodu: folklorys kūpys “Turki”, “Rūžupis veiri” (Leivuona nūv.), Varakļuonu folklorys kūpa (Varakļuonu nūv.), “Naktineica” (Preiļu nūv.), “Mežābele” (Streņču nūv.), “Vīraksne” “Lākači” (Krustpiļs nūv.). Doncuos “Zvirbuļi”, “Dance”, “Latiņš”.
Vokora daļā, 19.00 stuņdēs, dzeivis prīca i durneibys gors kūpā ar Reigys teatru akterim, breivdobys izruodē piec A. Brigaderis lugys motivim “Lielais loms”. Režisori Juris Kalniņš i Voldemārs Šoriņš. Lūmuos: Artis Drozdovs, Romāns Bargais, Evija Skulte, Voldemārs Šoriņš, Indra Burkovska, Raimonda Vazdika, Ance Kukule, Aīda Ozoliņa, Dace Makovska, Juris Kalniņš ci Jānis Kirmuška. Horeografe Raimonda Vazdika, producente Aīda Ozoliņa. Luga aizsauks laikūs, kod dabasi beja zyluoki i zuole zaļuoka, a ļauds taidi poši kai šudiņ – mīlesteibys olkstūši i meklejūši. Svīžūt laipu iz īcarātuos sirdi, teik lykti lītā vysaidi tryki – “improvizaceja”, “interpretaceja”, “traktiešona” i “fraktiešona”… I koč ari itūs jiedzīņu skaidruojumu bīži naizprūt ari poši izruodis varūni, tys natraucej tikt pi laimeigu beigu – puoru dabuošonuos.
Zaļumballe 22.00 stuņdēs da reita gaiļu kūpā ar grupu “Zelta jauda”.
28. julī 11.00 stuņdēs Atašīnis bazneicā Sv. Mise – Annys dīnu nūslādzūt. Piec tuo 13.00 stuņdēs kopusvātki Atašīnis kopūs.


text:
Grupai “Trešīs Ņutona lykums” videoklips dzīsmei ar Ontona Slišāna vuordim
Pasauļam jaunu videoklipu atruoda grupa “Trešīs Ņutona lykums” – sataiseita video verseja dzīsmei ar Ontona Slišāna vuordim “Pi raja vuortu”, viestej grupys publicātuo informaceja.
Tai kai dzīsmis “Pi raja vuortu” teksts jimts nu Ontona Slišāna, kuram itūgod svieteitu septeņdesmit godu jubileju, erotiskuos dzejis kruojuma “Salve Regina” – klipā grupa raudzejuse akceņtēt diveju cylvāku tīkšonūs vīnam da ūtra i saplyusšonu vīnā gareigā i emocionalā vasalumā. Dzīsmis muzykys autors ir Guntis Rasims.
Videoklipā fiļmiejušīs Daina Kudravska i Edijs Rancāns, sīnys zeimiejumu taisejuse Elīna Puncule, klipa režisore i operatore Viola Lapa, montažu taisejs Guntis Rasims. Klipa topšonys naradzamī lobī gareni – puorejuos grupys dalineicys Laura Kudravska, Sintija Augustova i Laura Viškere. “Trešīs Ņutona lykums” lelu paļdis par klipa topšonu soka veikala “DEPO” kruosu nūdalis darbinīkim par diskuseju i konsultaceju, Edija i Dainys saimem i Juoņam Kuzminskim par muokslys atbaļsteišonu – atļuovi zeimuot iz jūs eipašumim. Dzīsme “Pi raja vuortu” īraksteita “Bieržgaļa skaņu laboratorejā” (īrakstejs Guntis Rasims), dzīsmis mix i master – Nick Dawes, “La Source Studio”.
Grupa “Trešīs Ņutona lykums” sovu darbeibu suokuse 2013. goda 18. septembrī Rēzeknē. Grupā muzicej pīcys mārgys nu Rēzeknis nūvoda – Laura Viškere, Sintija Augustova, Viola Lapa, Daina Kudravska i Laura Kudravska, bet grupys nūsaukums nav truopejīs najauši – “Trešīs Ņutona lykums” ir “darbeibys i pretdarbeibys lykums”, kas cīši truopeigi paruoda taišni grupys sīviškeigū byuteibu. Ituo goda rudinī grupa nūsvieteja sovu pīcu godu jubileju, par sevi pasasmejūt, ka pīcu godu vacums bārna psihologejā ir “pļuopuošonys i jautuojumu izdūšonys periods”, teikūt puorbaudeiti rūbeži. Tys asūt normals atteisteibys pūsmys, kas gon prosa lelu vacuoku pacīteibu. Grupa tik par itū nūsmej: “Augom!”. “Trešīs Ņutona lykums” itūs godu laikā jau ir sakruojuse gona lelu pīredzi kai vysaidūs jaunūs grupu festivalūs i konkursūs, tai ari pīsadalejuse Latgolā svareigajuos nūtikšanuos – festivalā “Muzykys Skrytuļs”, festivalā “Upītes Uobeļduorzs”, kai ari “Latgalīšu volūdys naktī”, atzeimejūt Latgolys kongresa symtgadi pārn.
“Pi raja vuortu” ir catūrtais grupys videoklips – video versejis topušys ari dzīsmem “Muns/muna”, “Mozuo gūvs”, “Cuoleic” (DJ Guntix cover). Grupys jaunumim leidza dzeivuot var socialajā teiklā Facebook ite: facebook.com/tresis.nutona.lykums
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys Producentu Grupa”


text:
Latgolys Kulturviesturis muzejā varēs izzynuot vaira par Rēzeknis piļsātys vaļdi
14. februarī 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tradicionaluo Viesturis šaļteņu pītura, kas itūreiz veļteita tematam “Nu Rēzeknis piļsātys vaļdis viesturis”, informej muzeja eksperts kulturviesturis vaicuojumūs Kaspars Strods.
Piec Latgolys atbreivuošonys nu lelinīku karaspāka 1920. gods janvarī suocēs kara izpūsteituo regiona kasdīnys dzeivis normalizacejis i sakuortuošonys process. Rēzekne beja vīna nu leluokajom Latgolys piļsātom, kurymā vysus Latvejis Republikys naatkareibys godus dorbuojuos ari piļsātys vaļde, kas beja atbiļdeiga par apdzeivuotuos vītys tuoluokū atteisteibys gaitu da poša 1940. goda.
Kaidi beja piļsātys vaļdis golvonī darbeibys vierzīni? Kurī beja radzamuokī piļsātys prīškstuovi? Kas nūtyka piļsātys golvonuos varys institucejis īkšīnē? Atbiļdis iz itim vaicuojumim varēs atrast nūtikšonā.
Īīšona – bez moksys.
Karteņā: Rēzeknis piļsātys vaļde, 20. gs. 30. godi. Karteņa nu Latgolys Kulturviesturis muzeja kruojuma.


text:
"Es asu dzims i audzs Viļānūs, vuicejīs Rēzeknē. Tī mani ir izaudzynojuši par cylvāku tī, kuri poši ar sovejom saknem ir vēļ dziļuok Latgolā. Par tū maņ tuos zemeitis, ite, Reigā, asūt, cīši datryukst.”
Juoņs atkluoj, ka kotru vosoru jis pavoda lauku sātā Latgolā, kuru sauc par sovim ostonim laimis hektarim iz pasauļa. Sovpus niule, kod uorkuortejuos situacejis rezultatā vaļstī nūsaceitūs īrūbežuojumu deļ ari juo prakstiskuo dorbuošonuos kai muzikim ir faktiski apsastuojuse jis puorsovorā ir sātā kūpā ar saimi – sīvu i divejom meitom. Tai kai meitys vuicuos muzyku, tod niule jam ir vareiba izapaust kai školuotuojam.
“Kai mes zinim, tod vuicūtīs myzyku, vīns ir tys, kū tev školuotuojs pasoka školā, bet svareiguokais ir dorbs sātā.
Regulars dorbs – tei ir taida ikdīnišķuo maize, cik tu daudz vari koncentrētīs iz rezultatim, sasnēgt sūleiti – mozus, mozus sūleišus – vīnu piec ūtra, kas veidoj piec tam tū rezultatu, aiz tam tys nabeja nikas taids naīrosts sātā pieški suokt vuiceitīs muzyku.”
Juoņs pīzeist, ka ari jis, taipat kai daudzi nu mums, itūšaļt teik pakļauts vysaidim izaicynojumim – struoduošona nu sātys, socialuo distanciešonuos, vysa kasdīna sātā i cyti.
“Mes bīži aizmierstam, ka socialuo dzeive suocās nu kotrys mozuos šyunys i niule tys nu kotrys saimis, i myusdīnuos tys ir cīši lels eksamens kotrai saimei sātā sadzeivuot, i cerams, piec ituos krizis vysi byus daudz stypruoki, sabīdreiba maineisīs iz daudzi lobuoku pusi. Es nagrybu saceit, ka beja kaida katastrofa, bet, vys tik mes drupeit par daudzi ritinī grīžamīs, kas atsatīc iz vysu pasauļi, na iz mums pošim, iz myusu tyvuokajim... Maņ pateik gatavēt ēst, es vysu kū varu dareit i deļ tam tuo laika sātā ruodīs, ka baigi daudz, bet juo nav tik daudz, ja tu gribi jū pīpiļdeit ar kaidu pīvīnuotu vierteibu, saceisim tai. Nu, gruomotys – tys ir muns izaicynuojums.”
Iz vaicuojumu, voi jis vaira jiutās kai dirigents ci izpiļdeituojs, Juoņs pīzeist, ka niule sajiutys ir divejaidys i nareši disonej ar praktiskū dorbuošonūs kasdīnā.
“Ka tu vaicoj, ar kū es saimei maizeiti peļņeju, tod cikom tys ir kontrabass, bet, kai es dūmoju – es dūmoju kai dirigents. Tei ir ituo breiža taida hibridsituaceja par tū, ka praktiskuo muzicēšona teiri naatjamama munys dzeivis sastuovdaļa. Tei ir vijūle voi kontrabass, kū es spieļeju kasdīnā. Dirigēšona ir taids cīši plots aizdavumu kūpums, kuru tev vīnā laikā juospiej kontrolēt i dūt cytim muzikim impulsu i beiguos pastuosteit komponista stuostu, na sovu voi vāļ kaidu cytu. Pasnēgt skaņdorbu.”
Juoņs atkluoj, ka par dirigentu suocs struoduot taišni dzymtajā pusē, Latgolā.
“Es Rēzeknē pyrmū reizi stuojūs muziķu prīškā, nabeju cīši nūsabejs, koč gon sasatraucs nūteikti.
Muzykā jau mierkis ir vīns, viņ frontis vysaidys, ka tai var saceit. Asūt dirigents, tu esi tys, kurš provocej, īdrūsynoj, dūd pavielis, esi psihologs i mentors – vysa kas!
Tikai saleidzynuojumā ar teatra režisoru tev juobyut tagad i ite, itymā breidī, tod, kod muziki spieļoj. Režisoram izruodē nav vysod juobyut kluotasūšam.”
Juoņs Stafeckis 2013. godā vadeja Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” padūšonys ceremoneju, vys tik, atbiļdūt iz vaicuojumu, voi sūpluok pi cytu juo omotu var likt ari pasuokomu vadeišonu, jis stuosta, ka sovulaik ir bejs kuozu vadeituojs i vediejtāvs vairuokuos kuozuos, ar tū ari vyss. Taipat Juoņs pīcus godus ir dzīduojs ari veiru korī “Olūts”, sovpus pyrmū muzykalū pīredzi dabuojs kapelys “Dziga” sastuovā, spieļojūt vijūli.
“Eistiņeibā ar tū maņ i tai vysvairuok īpasatyka tei dzeivuo muzicēšona. Gunārs Igauņs tūlaik beja vīns nu munu leluokūs školuotuoju.”
Sarunas nūslāgumā Juoņs pīzeist, ka itys socialuos distanciešonuos laiks dūs vareibu drupeit atsapyust i atjaunuot resursus.
“Koč ari izaklausa, prūtams, fatali, kū es soku, bet Dīvs jau nav mozais bārns, koč kas jau ir juopamaina voi ari jau beja juopamaina, nu redzēs, kai īs. Es dūmoju, ka vysim itys laiks īvuiceis koč kū jaunu.”


text:
Pyrmuo apreļa aba jūku dīnys prīkšvokorā pīduovojam īskotu vacajuos latgalīšu gazetuos. Kas ogruok raksteits pylnā nūpītneibā, niu izraisa smaidu!
Ogruok gon kozom beja loba dzeive!
Ogruok precējēs na tikai aiz mīlesteibys, bet ari aiz naudys. Mudruok, mudruok, ka tik kaids cyts napagiust pyrmais!
Koč ari paguojs teju symts godu, padūmi školānim nūdereigi ari myusu dīnuos.
Par gūdu Latvejai ūtrajā dzimšonys dīnā! Loba biznesa ideja, sagaidūt symtū proklamiešonys godadīnu. Atguodoj! Peipēt ir švaki!
Gonūs bārni vairs naīt, nu vijūleitis zīd!
Cīši lela izvēle! Atguodoj, dzert ir švaki.
Mīlesteiba aizmygloj acs!
Storp ilgdzeivuotuojim ir na tikai japani, bet ari latgalīši.
Lai kai tī byutu, latgalītis tok ir peļnejušs vysus pasauļa briljantus.


text:
Interesanti fakti par grupu “Rikši”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Postfolklorys grupa “Rikši” svieteis jaunuo albuma “trīp!” attaiseišonys svātkus, aicynojūt iz koncertim 4. janvarī Rēzeknē i 11. janvarī Reigā. Albumā byus dzieržamys Rēzeknis pusis godskuortu īražu dzīsmis grupys dalinīku aranžejuos. Portals lakuga.lv atkluoj da šam mozuok zynomus faktus par “Rikšim”.
Vysi albumi izguojuši janvarī
Jaunais albums “trīp!” byus “Rikšu” trešais albums, tys taipoš kai īprīkšejī divi “Pa pyrmam” (2014) i “Sieju sovu” (2016) sovus attaiseišonys svātkus pīdzeivuos janvarī. Itys zīmys mieness grupai ir eipašs, jo 2011. gods 14. janvars teik skaiteits par grupys dzimšonys dīnu. Pyrmais oficialais koncerts nūtyka 2011. gods 26. martā Reigā folkklubā “Ala pagrabs”.
Sasateik “Vīterūs” i izveidoj sovu grupu
Vysi grupys dalinīki sasatyka Rēzeknis bārnu i jaunīšu folklorys draugu kūpā “Vīteri”. Grupa “Rikši” roduos, kod leluokuo daļa tuolaika “Vīteru” sastuova aizbrauca studēt iz Reigu, bet jaunīšim gribējuos kūpā pavadeit laiku muzykalā gaisūtnē. Grupys pyrmsuokumūs dalinīki sovā storpā sasarunuoja latvīšu literārajā volūdā, bet nu jau lobu laiku grupys sazinis volūda ir latgalīšu.
Grupys dalinīku videjais vacums ir 25,4 godi
Postfolklorys grupā “Rikši” dorbojās pīci jaunīši – Ēriks Zeps, Madara Broliša, Ivars Utāns, Mārcis Lipskis i Jurģis Lipskis. Izaruoda, ka dalinīku videjais vacums ir 25,4 godi. Grupas puorstuovi smej, ka “Rikšūs” dalinīku maiņa nūteikūt, kab saglobuotu jaunekleigu videjū vacumu.
Vystuoluokais koncerts ASV
“Rikši” ir pazeistami na tikai Latvejā, grupa ir uzastuojuse dažaidūs latvīšu pasuokumūs Krīvejā, Zvīdrejā, Norvegejā, Francejā, Vuocejā i Luksemburgā, bet vystuoluokais braucīņs grupai ir bejs iz Milvoki ASV.
2020. gods dzīšmu i deju svātkūs skanēs “Rikšu” dzīsme
Vairuokys “Rikšu” dzīsmis ir izmontuotys par pamatu tautys deju horeografejom. 2020. gods Latvejis školu jaunatnis dzīšmu i deju svātkūs tiks dejuots “Začeits” (dzīsme “Cylpu, cylpu”) feimanīša Gunta Tjarves horeografejā, bet dzīsme “Aiz upeitis” patīseibā ir radeita speciali horeografis Dainys Kjakstis diplomeksamenam.


text:
“Upītes uobeļduorzam” – 15
Sastdiņ, 17. septembrī, Upeitē pīcpadsmytū reizi nūtyka Latgalīšu meilys aiļu i dzīšmu festivals “Upītes Uobeļduorzs”.
Atkluojūt jubileja pasuokumu, Namaterialuo kulturys montuojuma centra “Upīte” direktors Andris Slišāns beja pateikamai puorsteigts, ka iz pasuokuma suokom beja atguojs tik daudz cylvāku, partū ka Andrim nav puorsteigums, ka daudz apmaklātuoju ir ap pušnakti. Kotru godu vys vaira cylvāku īt iz suokom, kab ar iņteresi īsaklauseitu dzejis ailēs, kab dzierdātu latgalīšu volūdu, klauseitūs folklorys grupu snāgumā, kab sasatyktu ar dzīsminīkim i kuorteigai izgrīztu valšus Upeitis tautys noma zalā, cikom vēļ nav juokuop cytim iz kuoju.
Pasuokums īsasuoce ar Ontona Slišāna dzeju, kurū citēja Upeitis bibliotekys i teatra puļceņa vadeituoja Lolita Spridzāne, nu Upeitis bārni i jaunīši izspēlēja stuosteitū etidēs, atkluojūt, ka vyslobuok īt sovā dzymtajā zemē. Pyrmū reizi festivala pastuoviešonys laikā festivala himnu izpiļdeja folklorys kūpa “Upīte”. Laiks, kod roduos festivals, dzejnīka meitai Māreitei Slišānei beja nūzeimeigs, partū ka beja pabeiguse Upeitis pamatškolu, kai pyrmū jei nūskaiteja tāva jai veļteitū dzejūli. Meilys dzeja nasarūn nimoz tik bīži, nu vysys autoris Māreite, Ineta Atpile-Jugane, Ligeja Purinaša, Līveja Liepdruviete, Anna Rancāne i Māreite Bikovska raudzeja sovā kruojumā atrast voi radeit kaidu jaunu meilys dzejūli. Inetai dreiži izīs dzejūļu kruojums, Līveja dorbuosīs interesantā kūpprojektā ar cytom dzejneicom. Anna Rancāne vīnkuorši navarēja naatbraukt iz jubileja pasuokumu. Vairums jaunuokuos paaudzis festivala apmaklātuoju dūmuoja, ka vīna nu zynomuokūs dzejneicu, kurei roksta dzeju latgaliski, festivalā pīsadola pyrmū reizi, nu vacuoki ļauds pastuosteja, ka Anna Rancāne ir pīsadalejuse festivala pyrmsuokumūs, kod tū izveiduoja i vadeja pats Ontons Slišāns.
Folklorys vierzīņs festivalā beja puorstuovāts ar latgalīšim īmīļuotom grupom: Igauņu saimi, kas muzicēja pylnā sastuovā, i postfolklorys grupu “Rikši”, kas dzīduoja dzīsmis par pavasari, partū ka tys jim ruodīs godalaiks, kurā mīlesteiba plaukst vysvaira. Jaunatkluojums beja “Rūžupis veiri”, grupa pastuov sešus godus, tamā dzīd veiri nu Leivuona, Rūžupis i Sutru. Stypri bolsi, puorlīcynūšais snāgums, eistu veiru augumi i stuoja sajēme daudz jaunu atbaļsteituoju Viļakys nūvodā.
Daudzi gaideja eipašūs gostu aba grupys “Gain fast” uzastuošonu Latgolā. Nu izaruodeja, ka sābru puika viņ ir, partū ka grupys dybynuotuoja i solista Kaspara Zlidņa dzymtuo puse ir Kuorsova. Upeitē beja unikala vareiba dzierdēt jūs uzastuošonu akustiskajā versejā, partū ka grupys bundzinīks ir aizbraucs iz Ameriku.
Teicams debejs izadeve ailinīkam Vucanu Voldykam, kurs dzeju steidze raksteit voi dakorigēt vēļ pyrma sovys uzastuošonys i kurs ailis skaiteja sovā eipašajā zalta mikrofonā. Juo školuotuojs ir popularais literats Raibais i juo proteže beja “moz zynomī” ļauds Guntis Rasims i Jurs Vucāns. Voldyka dzeja beja iz dzeivis. Par dzeivi ailis skaiteja ari Raibīs i Karonhisake.
Festivala apmaklātuoji, kurī sagaideja pušnakti, tyka atolguoti ar nūpītnuokuo projekta uzastuošonu. Moz zynomī Raseims i Vucans festivalā īsaroda laikā, kab napamaneiti nūsaklauseitu cytu grupu uzastuošonu. Nūpītnuokī muokslinīki atkluotai paziņuoja, ka itymā sastuovā dzīd tik iz fonogramys i vysys dzīduotuos dzīsmis ir veļtejums kaidim eipašim cylvākim.
Prīca beja, ka vītejuos grupys “Unknown artist” i “Napruots” nu Viļakys nūvoda nateik aizmierstys i teik laipni aicynuoys iz festivalu. Rēzeknis nūvoda grupys “Gandreiž 10nīkā” muziciešonys stilu gryuši īlikt vīnā vierzīnī, vysbīžuok tū sauc par pogosta pankroku. Festivalā uzastuosta ari Vincents Kūkuojs ar dūmubīdrim aba grupa “Trykmīns”, grupa “Metrs”, kuruos uzastuošonys laikā sevkurs varēja nūdemonstrēt lobuokū golvys izvyngrynuošonys vyngrynuojumu. Taipat festivāla apmaklātuojus prīcynuoja ari jaunuos grupys “3. Ņutona lykums” i “Piparmētra”. Jubileja festivalu nūslēdze grupa “Dabasu Durovys”.
Jubileja festivalu finansiali atbaļsteja Vaļsts Kulturkapitala fonds, Viļakys nūvoda dūme, z/s Kotiņi, SIA “Dolo”, SIA “Advors”, z/s “Laduži” i SIA “Anneles zeme”.
Teksts: Vineta Zeltkalne
Foto: Vineta Zeltkalne, Andris Slišāns, Ligita Spridzāne


text:
Šudiņ asu puorskaitiejuse nanormalu skaudzi ar latgalīšu puosokom. Pošys lobuokuos beidzās cīši švaki.
Muna meiluokuo puosoka ir par veceiti i vecineiti. Vecs īsēja zierni, vecineite pupu, zierņs sakolta, a pa pupu jī obeji izkuope dabasūs. Vyss labi, cikom dabasūs jēme i sasastreidēja sovā storpā. Deļtuo Dīvs jūs nūsvīde nu dabasu, jī nūkryta, nūsasyta i nūmyra. 🙂
Tok taida troka puosoku skaiteišona navar palikt bez seku. Ite inspiracejis auglis. 🙂 Vasalys treis puosokys.
1. puosoka
Par meitu, kas par daudz zynuoja
Reizi dzeivuoja kieneņš i kienenīne, jim beja piļs augsta kolna golā i meita, kas muocēja vysys zvieru i putynu volūdys, varēja sariekinuot vysus pasauļa ruopuļus i peikstuļus, zynuoja vysys myusys i vabalis. Tei meita beja cīši loba i nanūsyta nivīnys myusys i nasamyna nivīnys vabalis, partū ka zynuoja jūs volūdu.
Kod kieneņš i kienenīne palyka vaci, meitai beja laiks īt pi veira, tok nivīns juos navarēja pajimt – par daudzi gudra, par daudzi loba. Atjuoja vysaidi precinīki, saguoja vysaidi ļauds. Izaruodēja ar taidim breinumim i itaidim – lēce, skrēja i kuovēs. Tok gols golā vysi aizbrauce tikpat bogoti kai braukuši, aizjuoja tik stypri cik juojuši. Meita jim redzēja cauri, vysys vabalis runuoja desmit bolsūs i pastuostēja – tys zyrga nažāloj, tys suņa syt, tam kačs ar vīnu aci.
Reizi atguoja vīns ubogs. Ni jam naudys, ni bagateibys, ni spāka. Vysu bagateibu pagaisynuojs, vysu naudu puorlaids par kuli, vysu veseleibu sabeidzs progareibā. Nu monta jam beja tik kasteite, a tymā kasteitē sviļpuoja div sorkoni putineni.
Niu gon meita redzēja – jis žāloj putyna, žāluos i juos. Atsalaide treis syudu vabalis i šveikstēja par laimi, atsalaide treis syla taureni i plivinēja par laimi, atsalaide treis rasnys myusys i ryuce par laimi.
Tok ubogs pasavēre iz kieneņa meitys. Pasavēre iz sovu nūnosuotūs lupotu, iz sovu vacūs kadaku. Sajēme putynu būreiti cīšuok padusē i aizguoja. Jis tok nabeja peļniejs taidys laimis.
A meita nūsašpļuove par taidu duraku i dzeivuoja tuoļuok. Ka nav dzeivē laimis, tok koč myusu i vabaļu volūdu zyna.
2. puosoka
Par vacu naudu i lisapedu
Reizi iz kolna stuovēja lela piļs. Tymā pilī dzeivuoja kieneņš, kienenīne i septeni dāli. Kod vysi dāli jau beja apsaženiejuši, kieneņam i kienenīnei pidzyma meita. Auga kai puče, zīdēja kai rūze.
Guoja laiks, kieneņš i kienenīne nūmyra, a piļs nūgryma zemē i iz kolna napalyka ni plyka cegla.
Meita sēdēja iz kolna vyds plyka i naboga, a nivīnam juos navajadzēja. Bruoli pasaulī kur kurais, a precinīkim krīze i benzinam nabeja naudys – kai ta brauksi preceibuos ar vacu opeli.
Vīnu vokoru jei guoja pastaiguot i satyka puisi. Puiss brauce iz lisapeda nu medeibu i verās – iz ceļa vyds jauna, šmuka meita, labi izaver. Tik ka cīši bedna.
Meita prosa puišam – brauksim iz sātu. Puiss puorsabeida da smierts i tik mudruok myn pedaļus.
Meita prosa puišam – pajem mani iz bagažnīka. Puiss vysā buols, tok vēļ sirdeiguok mynās prūm.
Meita pādejū reizi prosa puišam – dasadur maņ. Puišam nu bailis rūkys steivys i kuojis kai atjimtys.
Tai jis laimeigs aizbrauce iz sātu, a meita sakryta par Eijafjallajekulla palnu skaudzi iz ceļa vyds. Byutu jis jai dasadūrs, dzeivuotu obeji bogotai.
Tei meita to beja tuos piļs vacuo nauda. Kurs dasadur, tys laimeigs.
3. puosoka
Par vacu kačini, buobu i sīvīti
Reizi dzeivuoja nabogs zemnīks i jam beja vaca kačine i glups dāls. Kod zemnīkam vysā myrys guoja viersā, jis padzyna nu sātys glupū dālu ar vysu kačini – lai īt pasaulī laimis maklātu. Kuo volkuosīs ite ap pakšim, ka cylvākam juomierst.
Guoja glupais dāls ar vysu kačini, jau ēst gribīs. Jau gryb kačini ēst, a tei prosuos – palaid mani mežā, es tev putineņu atnesšu. Dāls laiž ar, piec laika steivuo kačine atīt ar putineņu. Dāls jau kaut i ēst, putineņš prosuos – palaid mani vaļā, dabuosi zalta spaļveņu. Dāls kai jau glupuoks palaiž ar i spaļveņu ībuož kuldā. Īt tuoļuok.
Daīt da upis, nu tai ēst gribīs. Dāls aizkur guni, ēss kačini. Kačine otkon prosuos – palaid mani vaļā, es tev zivteņu atnesšu. Dāls palaiž, kačine nūgiun zivteņu. Tik dāls mauks iz zora captu, zivteņa prosuos – palaid mani vaļā, es tev zalta zveineiti īdūšu. Dāls laiž ar, kū tu glupam padareisi.
Īt tuoļuok, nūīt da nazkaidys budonkys, tī ceplis kurīs. Dāls svīss kačini ceplī i ceps, kačine prosuos – palaid mani ustobā, es tev taidu peli nūgiušu. Dāls sirdeigs – kas ta jam niu peli byus juoād? Tok laiž ar, glups kas glups. Kačine nūgiun peli, atnas. Jau dāls uodu mauks zemē, pele prosuos – palaid mani vaļā… Dāls sirdeigs – zalta asti īdūsi? Pele puorsabeiduse soka, ka zalta gryudeņu īdūs. Nu ka taida dzela, dāls laiž ar. Glupam i glupi dorbi.
Te nu paceplis izlein strāšna buoba leikom kuojom, aizaugušom acim i daguna vītā pīpe. Buoba soka dālam – atnes maņ nu klāva gaili. Ka nā, apiesšu tevi.
Dāls īt iz klāvu, a tī gaiļs pats taids kai klāvs – pīši kai odotys, kņuobs kai lelgobols, a aste kai zyrga lūks. Nu nikuo, izvylka nu kuldys zalta spaļveņu, par reizi gaiļs sasaruove mozeņš kai tys meža putineņš. Dāls pajem rūkā i atnas.
Buobai až mute vaļā, a tī zūba nivīna, tik dzaltonys i bryunys saknis. Seņ pi zūbuorsta nav bejuse. Tok buoba namat mīra i soka – atnes maņ nu veikala pangasejis fileju. Tok taidu fileju, kab nivīna kaula nabyutu i nivīnys zveinis. Kab vaira kai kilograma nasvārtu, tok kab lai byutu koč kilograms. A to es tevi apiesšu!
Dāls īt iz veikalu i nazyna, kas tys kilograms i kas tei pangaseja. A veikalā puordevieja – nu tik šmuka, tik jauna, tik laipna. Vysaiž muonej, vysaiž izaruod. Cikom jau dāls nu kuldys izvalk zalta zveiņu, a puordevieja nu tuo palīk par saļdeitu pangaseju – taišni kilograms, ni vaira, ni mozuok.. Jem i nas iz sātu.
Buobai nu šoka vysā žūklis atsakar. I dāls skaidri redz – na tikai zūbu nav, a pat sakūdīņs napareizs. Tok buoba nasalīk mīrā. Soka dālam – aizej iz tuolejū zemi i atved maņ zyrgu. Taidu zyrgu, kas var cauri vysom olom i caurumim izleist, kas nikod napīkiust i myglā nav radzams.
Dāls īt ar. Kū jis nu zyrgkūpeibys zyna, tok juoīt ir. A to buoba jims i apēss.
Nūīt da tuolejuos zemis, a tī zyrgu kai myusu – a koč ar sauvem i gruob. I šmuki, i leli, i izrīztim koklim. Skrīn tai, ka zeme reib. Vysi golvys kuorsta, lic kuram kotram apaušus golvā. Bubinej, auzu prosa, leidza prosuos.
Nā, ite ni dzela. Dāls izvalk nu kuldys zalta gryudeņu, par reizis vysi zyrgi aizbāg iz ūtru ganeibys molu. Tik vīns taids palāks, mozeņš i nūneics ar sasavālušu spolvu palīk. Ni tī kriepu, ni kuoju, ni paskota. Tys pajem tū zalta gryudeņu i apād. Tam pošam dāls i līk sadlus mugurā i juoj atpakaļ da buobys. Tai jau zirdzeņš mozeņš, tok pacīteigs. Mudeigi, mudeigi pa pazarem, pa aleņom, pa stidzeņom i atvad.
Buoba kanešna piļneigā šokā. Kai īrauga taidu zyrgu, infarkts par reizis. Gotova iz vītys, mute vaļā. Dāls jem buobu, līk ceplī. Koč kod tok ir juoād beidzūt.
Par reizis ceplis sakreit gobolūs, nu tuos sātys izaceļ augsta piļs ar divpadsmit tūrnim, a iz kotra tūrņa putineņš dzīdoj. Zyrgs izataisa par nazyn kaidu rysaku, kaš zemi ar kuoju. A glupuo dāla vacuo kačine palīk par šmuku meitu. Tok pats golvonais – iz ustobys vyds taids golds, taids golds. Studiņs, batvini i dzierviņu keiseļs. Captys leidakys i eļļā vuoreitys rūzeitis i žagareni. Putruomu dasys i banani, cepets taids i rulets itaids.
Tai jī niu dzeivoj tymā pilī laimeigi. I vyss deļtuo, ka tys glupais dāls naizalyka par nazkaidu profesoru, a darēja, kū jam sīvīte soka – cikom jei vēļ vaca kačine beja.


text:
Kai veicynuot sabīdreibā pozitivu attīksmi pret latgaliskū?
Roksta autore: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv
Latgalīšu aktivisti daudz i dažaidūs veidūs popularizej latgalīšu volūdu i latgaliskū kulturu. Tok nareši tys daļā sabīdreibys izraisa nagativu reakceju. Tū spylgtai ilustrej interneta medeju komentaru sadalis pi rokstim, kuru saturs saisteits ar latgalīšu volūdys vaicuojumim.
Kai veicynuot sabīdreibā pozitivu attīksmi pret latgaliskū, portals lakuga.lv vaicoj žurnala “A12” redaktorei INĀRAI GROCEI, Sabīdreibys integracejis fonda puorstuovei ALDAI SEBREI i Saeimys deputatam EDMUNDAM TEIRUMNIEKAM.
Ināra Groce, žurnala “A12” redaktore:
Informacejai, kas īt nu Latgolys nav juobyun tikai pozitivai, ir juoatspīgelej dažaidi vīdūkli, bet navajadzātu tūs pasnīgt kai tikai vīneigūs pareizūs. Asmu runuojuse ar daudzim cylvākim, kas nav latgalīši, i jūs satrauc, pīmāram, ka mes gribim īvīst latgalīšu volūdys apvuiceibu vysā Latvejā. Tys paruoda, ka ir pagaisuse komunikaceja, pītryukst informacejis.
Ir vajadzeigs laiks, lai izveiduotu latgaliskū apziņu, lai cylvāki, kurim latgalīšu volūda ir dzymtuo, patīsi ar tū lepuotūs, navys ītu ar volūdu tikai kai ar karūgu. Volūdu ir juosavuica pasnīgt, lai puornūvadnīki saprostu, ka tei ir vierteiba, kas papyldynoj ari jūs, na tikai myus, latgalīšus, ka latgalīšu volūda ir latvīšu volūdys sastuovdaļa. Tys ir ļūti atkareigs nu pošu latgalīšu attīksmis.
Volūdu navajag uzspīst, jo jebkas, kas teik uzspīsts, roda pretreakceju. Juopasnādz tū pozitivi, bez agresejis, kas reizem nūteik saisteibā ar latgaliskū.
Mes vys moz zynom vīns par ūtru, informaceja socialajūs i masu medejūs latgalīšu volūdā ir ļūti loba īcere i tys ir napīcīšams. Ka roksts ir par interesantu cylvāku, temu i teik labi pasnāgts, es dūmoju, ka ari tī, kas latgalīšu volūdu na tik labi puorvolda, rokstu izlaseis. Ir svareigi, ka latgalīšu volūda ir publiskajā telpā, muzykā, avīzēs, žurnalūs. Cylvāki ar laiku pi tuos pīrass i uzjims kai pošsaprūtamu, latvīšu literarajai volūdai sūpluok pastuovūšu. Pīmāram, kod Jurs Viļums pyrmū reizi nūdeve zvārastu latgalīšu volūdā, beja lelys diskusejis – var voi navar nūdūt, jis pīruodeja, ka var. Paguojušajā godā jau četri deputati zvārastu nūdeve latgaliski i nabeja rezonansis, vysi tū suoce pījimt kai pošsaprūtamu. Tam beja vajadzeigs laiks.
Alda Sebre, Sabīdreibys integracejis fonda Projektu nūdalis vadeituoja:
Nanūlīdzami latgalīšu volūda ir byutiska Latvejis kulturviesturiskuo montuojuma daļa i svareigi ir tys, ka latgalīšu volūda i tuos lītuošona kasdīnā ir sasaglobuojuse da myusu dīnu. Latgalīšim sova dzymtuo volūda ir sovys identitatis aplīcynuojums, tei ļaun vīnlaikus byut gon unikalim, gon justīs pīdereigim latvīšu tautai.
Vys vēļ latgalīšu volūda teik lītuota kasdīnā, teik izdūta literatura, kai ari tū var dzierdēt radejā i televizejā. Svareigi, ka volūdu lītoj na tikai vacuo paaudze, bet arī jaunīši, kuri ir lapni par itū sovys identitatis škautni.
Myusupruot, vaļstei ir juoveicynoj latgalīšu volūdys i kulturys unikalitatis saglobuošona vysys vaļsts i Eiropys kontekstā.
Sabīdreibys integracejis fonds ir finansiejs vairuokus projektus, pīmāram, projektu “Biedrības “Radošās Idejas” darbības stiprināšana pilsoniskās sabiedrības aktivizēšanai Ziemeļlatgalē” 2019. godā, kurā nūteikti izapaude ari latgaliskais elements.
Edmunds Teirumnieks, Saeimys Cylvāktīseibu i sabīdriskūs lītu komisejis Latgolys apakškomisejis prīkšsādātuojs:
Vaicuojums ir sarežgeits i gryuts, jamūt vārā attīksmi sabīdreibā, kas veiduojusēs padūmju godūs i ari naatkareigajā Latvejā. Latgolā latgaliskais vysod ir bejs pabārna lūmā.
Vīna nu pamatproblemu, par kū latgalīšus nasaprūt, ir myusu pošu īkšejuos nasaskanis, pīmāram, raksteibys vaicuojumūs.
Mes navarim sovā storpā vīnuotīs, pliešamēs, partū navarim dūt kūpeigu uzstuodejumu. Partū puorejuo Latvejis sabīdreiba myusu nauztver nūpītni, kod mes tiksim ari sovom īkšejom lītom golā i īsim ar vīnuotu vizeju, tod myus ari akceptēs.
Nareši ir ari dualys darbeibys, teik īsastuots par latgalīšu volūdu, pīpraseits tū lītom, bet tymā pošā laikā sovuos saimēs latgaliski nateik runuots, izaver piec divkūseibys.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text: 2017. godā iz latgalīšu muzykys skotuvis sevi dasaceja hip hopa apvīneiba “Latgalīšu reps”, kliustūt na tikai par latgalīšu, bet ari latvīšu muzykys sensaceju. Apvīneibā dorbojās Ivo Grigalis i Didzis Kozlovs, kuri dzīsmis izpylda tikai latgaliski. Aizvadeitajā godā apvīneiba uzjāme treis video klipus i uzsuoka dorbu pi sova pyrmuo albuma īraksteišonys. Ivo i Didzis gasteja ari vairuokūs medejūs, Latvejis Radejis raidejumā “Kolnasāta”, LNT Brokastis, snīdze interveju žurnalā “A12”, par apvīneibu raksteja dažaidi interneta portali. Pīsadaleja lobdareibys maratonā “Dod pieci 2017!”, snīdze koncertus Ludzā, Reigā i Rēzeknē.


text:
"Var pījemt, ka sovā laikā, pa kaidam grōmotsējējam beja kotrā draudzē voi pogostā. Šūreiz grybu pastōsteit par vīnu taidu grōmotsējēju – sīvīti, kas manas bērneibas laikā dzeivōja munā dzymtajā pusē – Sakstagola pogosta Dzeņagolā. Jōs vōrds ir Anna Laizāne, bet vysi jū apkōrtnē pazyna kai "ciotku Ani". Munu pyrmūs bērneibas atmiņu laikā (30-tūs godu sōkumā) jei jau beja pōri sovam sešdasmytajam myuža godam, sērmu golvu, bet ļūti žērgta un spāka pylna.
Dzymuse jei varātu byut ap 1861. godu. Jauneibā jei beja strōdōjuse Drycānu muižā pi gaspažas, kur jei beja īsamōcejuse labi šyut sīvīšu drēbes un veirīšu kraklus. Turpat ari poša nu sevis beja īsamanejuse grōmotu sīšonas mōkslu. Školā jei nabeja gōjuse ni dīnas, bet labi prota skaiteit grōmotu, raksteit drukas burtim un pīteikami labi runōt krīvu un pūļu volūdu. [..]
Anna, cik atmiņu, natyka īsējuse nivīnu laiceigu grōmotu, bet taidu ari beja lauku sātōs moz un jo beja, tōs natyka vārtātas taipat kai lyugšonu grōmotas. Bez pādejom atmiņu, ka jei vēl beja īsējuse pōrs nalelus katechismus.
Ciotkai beja ari sovas "vōjeibas". Breivā laikā jei mīļōja ar kaidu cīmā atgōjušu sābri voi ar bārnim spēlēt kartas. [..] Utra "vōjeiba" beja, ka jei peipēja peipi, kas Latgolā sīvītem beja pavysam naparosta izdareiba un kai bārnim, tai pīaugušim, kas jū sastopa pyrmū reizi – ar peipi zūbūs, sagōdōja sovu pōrsteigumu.
[..] Grōmotu sīšonu voi drēbu šyušonu ciotka veice veikli, bez seviškas pīpyules, pa tū pošu laiku stōsteidama pōsokas un nūstoškus, kod, kai minēju, zīmas vokorūs jōs ustobā nūtyka vakarēšona. [..] Anei beja lobas stōsteitōja dōvonas, ar lobu izteiksmi un intereses kōpynōjumim. Ļaudis saceja, ka jōs stōsteišona asūt "ar sōli"."
Joņs Trūps. Kaidas latgaļu sējējas pīmiņai. Acta Latgalica. I. Minhene, 1965, 107.–116. lpp.
Avoti
Lilija Limane (b. g.). Šķirklis Laizāne Anna. Datubāze "Latviešu grāmatniecības darbinieki līdz 1918. gadam". http://lgdb.lnb.lv/index/person/2593/


text:
Kruoslovā ituo goda 1. martā nūtiks Sibira dīna.
Tiks paruodeiti storptautiskajuos etnolingvistiskajuos ekspedicejuos iz Sibiri īgiutī materiali – kinys, kartenis, īroksti, stuosti i sarunys.
Ekspedicejis ar Vaļsts Kulturkapitala fonda i Latvejis Universitatis atbolstu jau vairuok godu reikoj volūdneica Dr. Lideja Leikuma sadarbeibā ar LU, Sanktpīterburgys Vaļsts universitatis, Ačinskys Pedagogiskuos koledžys pasnīdziejim i studentim i “Latgolys Studentu centra” bīdrim.
Niu ir īspieja apsavērt atvastūs materialus i satikt pošus ekspediceju daleibnīkus, aizdūt vaicuojumus, apsarunuot i izzynuot vaira – kaidi ir Sibira latgalīši niu, 21. godu symtā.
.
Dīnys parāds
09:15 — Dīvakolpuojums latgaliski — Kruoslovys Sv. Ļudvika Romys katuoļu bazneicā
(Baznīcas ielā 2)
11:00 — Seminars „Pi Sibira latgalīšu” — Kruoslovys kulturys nomā (Rīgas ielā 26)
Pīsadola Sibira ekspediceju braucieji, ansamblis „Sovvaļnīki”; stuostejumi par dazynuotū;
D. Juragys videomateriali; puorskota prezentaceja „Ekspedicejis pi Sibira latgalīšu” (~ 70 min.)
12:15 — Puortraukums (15 min.)
12:30 — „Ceļā satyktais” (spylgtuokuos epizodis par ekspedicejuos satyktajim ļaudim,
nūtykumim; dzīsmis; D. Juragys, L. Lindes dokumentaluo filma „Tuoli dzeivoj muni meilī.
Zīmys škola Ačynskā” (~ 80 min.)
14:00 — Pušdīņu puortraukums
15:00 — Foto izstuodis „Pi Sibira latgalīšu” atkluošona — Kruoslovys Viesturis
i nūvodpietnīceibys muzejā (Pils ielā 8)
Dzīduošona, diskusejis, čajs


text:
Jau pusūtru godu Šmakovkas muzejā Daugovpilī par gidu struodoj Imants Kornijenko. Jis ir aktīvs jaunīts, kuram pateik ceļuot. Sovā 24 godu vacumā jis jau ir ceļuojs iz vaira kai 10 pasauļa vaļstim. Piec vydsškolys Imants 4 godus vuiciejuos Krīvejā i niule gatavejās studeit Dānejā. Intervejā avīzei “Latgales Laiks” Imants Kornijenko stuosta par sovu studeju pīredzi Krīveja i nuokūtnis planim Latvejā.
“Asmu dzims Daugovpilī, pabeidzu Daugovpiļs Krīvu vydsškolu-liceju, niule tys ir Daugovpiļs Tehnologeju licejs,” par sevi stuosta Imants Kornijenko, “man ir 24 godi i leluokū sovys dzeivis dali asmu nūdzeivuojs Daugovpilī. Piec 12. klasis nūliemu braukt iz Krīveju, iz Sanktpīterburgu. Eistineibā, man tī nabeja nivīna pazeistama cylvāka, nivīna radinīka, varbyut kaidi attuoli ari beja, tok nabeja nikaidu sakaru, kas atvīgluotu papeiru kuortuošonu i aizbraukšonu.”
Suokumā Imants beja planavuojs studeit ekonomiku Stokholmys Ekonomikys augstškolā Reigā, tok tī beja gryuts tikt i duorga studeju moksa, par tū jis ar saimi izlieme, ka lobuok tūmār raudzeit vaicuot cytys īspiejis.
Iz vaicuojumu, parkū jis napalyka vuiceitīs Daugovpilī, Imants atsoka: “Eistineibā školys laikā myusus vaira mudynuoja braukt vuiceitīs iz Reigu ci uorzemem, navys palikt studeit ite. Myusim ruodieja prezentacejis par školys absolventim, i cīš moz absolventu palyka studeit Daugovpiļs Universitatē. Partū ari man beja taida puorlīceiba, ka es varu sasniegt vaira. Vīna nu progammu, kas man interesēja, beja Sanktpīterburgā. Leidzeiga beja arī P. Stradiņa Universitatē, tok man tūlaik lykuos tai dīvaini – kaidys starptautiskūs attīceibu studejis var byut medicinys universitatē, kur ari nimoz nabeja budžeta vītu. Tai es izliemu braukt iz Krīveju. Vacuoki suokumā naticēja, ka es varātu tikt Sanktpīterburgā. Jī dzymuši i auguši PSRS laikūs, kod beja uzskots, ka Moskova i Sanktpīterburga ir lobuokuos vītys, kur īgiut izgleiteibu, tok na kotrs tī var īzastuot.”
Atlasis process beja cīš nūpītns, tok Imantam cīš paleidzēja Krīvejis Ģeneraluo konsulata diplomati Daugovpilī. “Suokumā man beja puorrunys ar diplomatu Oļegu Ribalkinu nu Krīvejis viestnīceibys Daugovpilī. Man beja ļūti lobys atzeimis, lobys rekomendacejis. Puorrunuos man īsaceja studeju programmu, kas man byutu pīmāruotuoka. Ka es byutu palics Reigā, tys byutu izmoksuojs ap 400 eiro par mienesi, tok Krīvejā saguoja iz pusi lātuok. Studejis Sanktpīterburgā man beja bezmoksys i es sajiemu ari lobu stipendeju. Es varieju samoksuot par kojom, internetu, sabīdriskū transportu i puortyku,” atguodoj Imants.
Kasdīnā Imants vaira komunicej krīvu volūdā, partū vaicoju voi krīvu volūda Latvejā i Krīvejā atsašķir. “Es asmu nu krīvvolūdeigys saimis, tok muns dzeds beja latgalīts nu Leiksnys,” atkluoj Imants, “prūtams, tei krīvu volūda, kurā mes runojam Daugovilī atsašķir nu tuos krīvu volūdys, kaidā runoj Sanktpīterburgā. Daži saceja, ka man ir nazkaids jūceigs akcents. Cyti otkon saceja, ka es runoju cīš lānai. Nui, eistineibā atbraucūt atpakaļ iz Daugovpili, es pats asmu pamaniejs, ka ite krīvvolūdeigī tik teišom runoj lānuok (smejās). Tai kai es vuiciejūs krīvu vydsškolā, es beju teiri labi apgivs tū literarū krīvu volūdu, partū man nabeja nikaidu problemu. Pyrmajā laikā muns sābris kojuos cīši daudz jūkuoja, ka igauni ir lāni, tok es asūt vēļ lānuoks (smejās).”
Sanktpīterburgā Imants cīš ātrī īsajuta studentu vidē. Atguojojūt pyrmūs īspaidus jis soka: “Man ruodīs, ka latvīšim i krīvim ir kūpeigs kulturys kods, partū beja vīglai atrast kūpeigys sarunu temys. Nu studeju laikim man ari niule ir palykuši draugi ar kurim mes komunicejam i raugam sasatikt. Piec 2 mienešu es Sanktpēterburgā jau jutūs kai sātā. Beja vīns draugs nu Sibira, kurs vydsškolu beidze ar Sorkonū diplomu, tok jis na vysai labi nūkuortova Vaļsts eksamenu. Krīvejā tīši Vaļsts eksamenam ir lela nūzeime, kab tyktu universitatē. Man taidu Krīvejis eksamenu nabeja, man beja muna vydsškolys videjuo atzeime, nabeju vuiciejīs Krīvejis viesturi ci literaturu, tok es tyku budžetā. Beja studenti, kam tys teišom napatyka, tok es jīm vysod saceju, ka es paaugstynoju jiusu universitatis imidžu i reitingu, partū ka uorvalstu studentu daudzums universitatem ir svareigs.”
Gon literaturā, kinuos, gon humora raidejumūs bīži soka, ka Sanktpīterburga ir Krīvejis inteligencis golvyspiļsāta, vaicoju, voi tai ir. “Nui,” atsoka Imants, “var pīkrist tam, ka Sanktpīterburga ir Krīvejis inteligencis golvyspiļsāta. Ir taids uzskots, ka ļauds iz Moskovu brauc struoduot, tok iz Sanktpēterburgu brauc radūši i gudri ļauds, partū ka tī ir daudz teātru, kulturtelpu, muzeju – breivuoka atmosfera. Jau školys laikā man patyka apmeklēt teatra izruodis, muzejus, kulturys pasuokumus. Sanktpīterburgā studentim beja īspieja bez moksys apmeklēt teatrus, Ermitažu i cytus muzejus, kū es ari izmontovu.”
Imantam nikod nabeja dūmys aizbraukt nu Latvejis pavysam. Jam svareiguoka beja izgleiteiba i uorvalstu pīredze. “Es planavuoju studeit, īguit jaunu pīredzi, atsagrīzt atpakaļ Latvejā i varbyut puorsaceļt iz Reigu. Sanktpīterburgā es studieju starptautiskuos attīceibys i diplomateju, i myusim jau 1. kursa suokumā tīši pasceja, ka ar myusu izgleiteibu pretendeit struoduot viestnīceibā var viņ Krīvejis pylsūni. Tai kai Krīvejā man nav radinīku, man byutu gryuts īgiut pylsūneibu, partū es izreizis zynuoju, ka braukšu atpakaļ.”
Piec tam, kod 2020. godā, 4. kursā Imants beja Erasmus apmainis programmā Itālejā ari juo studenta kasdīnu mainieja Covid-19 pandemeja. Imants atguodoj: “Febralī es beju Daugovpilī, nūbrauču iz Krīveju, taišņi tod suocēs Covid-19 pandemeja. Latveja jau beja slāguse rūbežu, Krīveja gon vēļ nūgaidieja. Sovu dzimšonys dīnu vēļ paspieju nūsvinēt, tok jau nuokamajā dīnā vysu aiztaiseja – palyka viņ lelveikali i sabīdriskais transports, suocēs arī attuolynuotais studeju process. Vairuoki studeju bīdri ātri viņ aizbrauce iz sātom. Es vēļ cerēju, ka studejis atsasuoks kluotīnē – pabeigšu universitati i kai planavuots, junī braukšu iz sātu. Saprotu, ka tyvuokajā laikā nikas nasamaineis, pījiemu lāmumu braukt iz sātu i pabeigt studejis attuolynuoti jau nu Daugovpiļs. Tok beja problema – tymā laikā nabeja nikaida sabīdriskuo transporta iz Latveju. Man ar taksometru nu Sanktpīterburgys vajadzēja braukt da Ivangorod. Tei ir piļsāta pi Krīvejis-Igaunejis rūbeža, blokus Narvai. Braucīņs izmoksuoja ap 60 eiro. Tod ar kuojom puorguoju puori rūbežam i tī mani gaideja muns tāvs. Jis atstuoje man mašinu, lai mes nazakontakteitu, es pats atbraucu iz Daugovpili. Vacuoki beja man nūīrējuši dzeivūkli, lai man byutu kur dzeivot 2 nedeļu karantina laikā. Vacuoki beiduos, ka es nu Krīvejis byušu atveds kovidu. Juņa beiguos nu universitatis atguoja viests, ka izlaidums myusim tūmār byus kluotīnē, tok muna viza jau beja anuleita.. Tai es attuolynuoti vierūs video, kai munus kursabīdrus sveic izlaidumā. Munu diplomu universitate man atsyutieja pa postu.”
Ātri viņ piec atbraukšonys iz sātu Imants suoce vaicuot dorbu. Jis gribēja turpynuot studejis, tok saprota, ka vosorā vajag ari koč kur pīstruoduot. “Iz vairuokom vītom syutieju sovu CV, tok man cīš izapatyka Šmakovkas muzeja vakance – daudzpuseigs dorbs, konkurētspiejeiga olga i lobs dorba laiks. Muna izgleiteiba gon ir tuoli nu turisma. Nu ūtrys pusis, diplomateja ir apmāram tys pats, kas struoduot ar apmaklātuojim – juobyut komunikablam, juosmaida, labi juoizaver, juoprūt labi pastuosteit par īstuodi i juoprūt struoduot ar apmaklātuojim. Turisma atteisteibys i informacejis agenturys vadeiba tymā laikā ituos prasmis manī nūvērtēja i deve īspieju struoduot, tai es ite asu jau pusūtru godu,” stuosta Imants Kornijenko.
Niule Imants studej Latvejis Universitatē Starptautiskūs biznesa i Eiropys studeju magistranturys programmā, i pavysam ātri jis jau brauks Erasmus apmainis programmā iz Dāneju. Tok izaruoda, ka īzastuot Latvejis Universitatē ar Krīvejis diplomu nimoz nabeja vīglai.
“Nui, beja problemys ar Krīvejis diploma pīleidzynuošonu. Beja gara i duorga procedura, kab Latvejā munu diplomu atzeitu par lykumeigu. Ka pareizi atguodoju, diplomu syuteju iz Vaļsts Izgleiteibys i satura centru, kur jī puorbaudieja, voi teišom es asu pabeidzs universitati Sanktpīterburgā. Tei beja viņ pyrmuo stadeja. Tuoļuok diploms apstyprynuošonai beja juosyuta iz viestnīceibu. Tys ari pajēma daudz laika. Beja juonūkuortoj apostille (juridisks process, kod aplīcynoj kaidā vaļstī izdūta dokumenta juridisku spāku uorpus konkreruos vaļsts rūbeža – autores pīzeime). Dokumentu sakuortuošonai daguoja iztērēt kaidus 300 eiro.”
Dorbs Šmakovkas muzejā Imantam pateik, tok jis sovu nūkuotni saista ar dzeivi Reigā. “Es gribēju vuiceitīs i aizbraukt vēļ kaidā apmainis programmā. Pyrmū semestri es praktiski nūsavuicēju attuolinuoti, kas man ļuove mīreigi turpynuot struoduot ite, tok ūtrajā semestrī es izdūmuoju, ka vajag koč kū pamaineit. Dānejā ir cīš loba universitate, loba stipendeja. Lobuok koč kū pamieginuot, nakai piec tam vysu dzeivi nūžāluot. Piec studejom es planavoju palikt Reigā, partū ka tī ir vaira dorba īspieju tīši saisteibā ar munu izgleiteibu. Pagaidam es gribu palikt i atsateisteit tīši sovā dzymtajā vaļstī. Tūmār es asmu Latvejis patriots,” par sevi soka Imants.
Imantam pateik ceļuot. Jis jau ir bejs vaira kai 10 pasauļa vaļstīs, ar prīku giust jaunu pīredzi i paplašinoj sovu redzeslūku. Tok jis atzeist, ka niule jaunīšim lobuok palikt iz dzeivi Latvejā, partū ka ite vajadzeigi izgleituosi specialisti i myusu izgleiteibys sistema var taidus sagatavuot.


text:
Latgalīšu literaturys podkasts “Puslopys” ir myusdīnu latgalīšu literaturys puslopu puorškūrsteišona – apsarunuošona ar autorim par raksteišonu, volūdu, kasdīnu i dzeivi kai taidu. “Puslopys” aicynoj īsaklauseit ari latgaliski pīraksteitūs dorbu voi tūs fragmentūs pošu autoru skaitejumūs, taipat kotrā sasatikšonys reizē tūp vīna jaunys dzīsmis skice ar satyktuo autora tekstu.
Ar latgalīšu literaturys autorim sasarunoj muzikis, viesturnīksi raidejumu vadeituojs Arņs Slobožanins i marketinga specialiste, latgalīšu volūdys popularizātuoja Edeite Husare.


text:
Latgalīšu gruomotu golds byus ari leluokajuos augusta nūtikšonuos
Turpynojūt pyrma puora godu aizsuoktū, ari augusta leluokajuos Latgolys nūtikšanuos bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” pīduovuos īspieji nūpierkt latgalīšu gruomotys i audio īrokstus.
Pīduovuotū gruomotu i īrokstu kluostā ir precis nu vysaidim latgalīšu literaturys i muzykys izdeviejim, taidā veidā ar sovu iniciativu LgSC paleidz izdeviejim vīgļuok realizēt latgaliskuos precis, kuru vydā laika gaitā ir pasaruodejušs ari dažaidi suveniri, bet interesentim ārtuok nūpierkt latgaliskū literaturu i cytys lītys, kurys kasdīnā tik vīgli i vīnuvītu navar dabuot.
Gruomotu golds dorbojuos jau divejus godus i LgSC ar tū ir pīsadalejs dažaidūs gruomotu tiergūs, koncertūs, festivalūs i cytūs pasuocīņūs. Ituo goda augustā ceļojūšais gruomotu golds byus:
03.08.2012 – Bolvūs – muzykys festivalā “Osvalds”;
04.08.2012 – Ludzā – Ludzys 835.godu svineibom, i vokora pusē Baļtinovā – muzikys festivalu “Osvalds”;
05.08.2012 – Ludzā – Ludzys 835.godu svineibom;
06.08.2012 – Rēzeknē – latgalīšu muzykys grupu koncertā;
07.08.2012 – Rēzeknē – latgalīšu rakstnīku I dzejnīku cielīnī, gruomotu atvieršonys svātkūs;
10.08.2012 – Rēzeknē – latgalīšu muzykys grupu koncertā;
13.08. – 15.08.2012 – Aglyunā.
Gruomotu goldā byus vareiba tikt ari pi jaunuokajim latgaliskajim izdavumim – Tāvu zemis kalendera 2013. godam, Olūta Nr. 17 i cytim, kai ari jaunuokajim muzykys diskim nu grupys “Boltī luoči”, “Dziga”, “Jūlijs” i cytim.
Kasdīnā gruomotys i diskus var nūpierkt LgSC birojā Reigā – Antonejis īlā 8-3/6. Birojs atvārts trešdīnēs nu 17-20 (školys laika sezonā), cytā laikā sasazynojūt ar Latgolys Studentu centru lgsc@lgsc.lv.
Karteņa nu LgSC arhiva


text:
Jau sastdiņ skanēs vacuokais latgalīšu festivals “Upītes Uobeļduorzs”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Sastdiņ, 17. septembrī, Bolvu nūvoda Upītē jau 21. reizi izskanēs vacuokais latgalīšu festivals – mīlesteibys aiļu i dzīšmu festivals “Upītes Uobeļduorzs”. Bez festivala vēļ arviņ nav īsadūmojams septembris Zīmeļlatgolā. Itūgod festivalu vadeis muokslineica, literate i školuotuoja Evika Muizniece, bet kai eipašī gosti byus grupa “Pirmais Kurss”.
Festivala dalinīku vydā itūgods byus “Dabasu durovys”, “Latgalīšu Reps”, “Unknown Artist”, folklorys kūpa “Upīte”, “Bulta”, “Reibums”, “Kei-Rei”, “Piparmētra”, bet literatus puorstuovēs Anna Rancāne, Valentins Lukaševičs, Annele Slišāne, Ineta Atpile-Jugane, Mārīte Slišāne, Gunta Ločmele, Dagneja, Juoņs Ryučāns i Līga Rundāne.
“Upītes Uobeļduorzs” ir vīneigais festivals, kurs namaineigi kotru godu puļcej latgalīšu literatus i muziķus, īpazeistynojūt kai ar jaunim vuordim latgalīšu kulturā, tai aicynojūt latgalīšu muzyku i literaturu atkluot kotram interesentam. Naiztryukstūša festivala tradiceja ir ari kaids eipašais gosts – ite bejs i muzikis Renārs Kaupers, i aktrise Zane Jančevska, dzīsminīks Kārlis Kazāks, grupa “Inokentijs Mārpls”, “Gain Fast”, “Linga”, “100. debija”, Katrīna Dimanta, kai ari cyti, bet itūgod festivala eipašī gosti byus grupa “Pirmais Kurss”, kuri pasūlejuši festivala apmaklātuojus īprīcynuot ari ar kaidu dzīsmi latgaliski.
Meilys aiļu i dzīšmu festivala “Upītes Uobeļduorzs”, kas nūtiks 17. septembrī sešuos stuņdēs vokora Upītis zalta spīgeļu estradē, suokums vaicojams 2002. godā, i tys ir vacuokais da ituo nūteikūšais latgalīšu festivals pasaulī. Pasuokuma idejis autors ir latgalīšu literats, nūvodpietnīks Ontons Slišāns, kurš sovulaik īsadūmuoja sataiseit sovpateigu Dzejis dīnom veļteitu festivalu, kab popularizēt i saglobuot latgalīšu volūdu. Itūšaļt festivala organiziešonu turpynoj Ontona dāls Andris Slišāns ar saimi, saglobojūt festivalu kai kasgadeju sasatikšonys reizi, kurā skaņ latgalīšu volūda.
Festivala reikuotuojs, Namaterialuos kulturys montuojuma centra “Upīte” direktors Andris Slišāns, gaidūt festivalu, soka: “Prīca, ka piec dažu godu puortraukuma dzejnīku vydā festivalā atsagrīž ari dzejnīki-veirīši, bet ar vadeituoju byus taišni ūtraiž – da ituo festivalu vysod vadejuši veirīši, bet itūgod “Upītes Uobeļduorzu” vadeis multimuokslineica Evika Muizniece.”
Festivala īejis beleti pyrma nūtikšonys var nūpierkt bezrindas.lv, beleta cena 8,50 €. Festivalā iz vītys beleta cena byus 10,00 €. “Upītes Uobeļduorzs” reikuotuojs ir Namaterialuos kulturys montuojuma centrs “Upīte”, bet festivala nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds i Latvejis Nacionalais kulturys centrs.