text:
Skafandri
Deļkam rakstēt kaidu blogu, ja eisti pascēt tai i nav kuo… Voi, nikas nav nūvārots, izdzeivuots i puordūmuots. Cyti tai i roksta – koč kaidus īrokstus, četrus vuordus treis rindeņuos, tod lupej statistiku – O, verīs cik as dižens!
Maņ pošam napateik skaitiet ni puoruok garus tekstus ni eisus. Nui, as vot itaids
Kai juoroksta? Easy. Īmet rīkšovu par kaidom ta aktulitatem, nūtykumim, nūrisem. Pīmāram, par „Jaunū Viļni” (kuru vysi nūlīdz, bet ar ocu golu sekoj jaunumim), par kaida muzikanta nuovi (jo par tū roksta vysi), plus par tovim sexa pīdzeivuojumim, i veļ kaidu vuordu par gejim (jo tys natīši ari interesej vysus). Nu, i verīs! Ir vyss – Full service.
Maņ, tai ir, ka vosorā i juoskrīn i juodora, ka eisti i blogu aizmierstu parakstēt. Kai, ta itymā vosorā pastruoduosi?! Plus, itys korstīs laiks atjēme maņ munu vosoru.
Zīma …vot tys ir godalaiks, ka eisti nav nikur juozasteidz, i var mīreigi kūpā ar čaju kū naviņ uzražuot.
Bet pa itū laiku sabeju Leivuonu muzykys festivālā. Nazynu, kū i pasceit. Vaira nūzajiemu ar fotografiešonu. Gon muzykantu, gon saguošū tī ļaužu. Festivals sovaižuoks, kai paguošū godu. Sajiuta beja taida, ka itys pasuokums nūteik jau kazyn kuru godu piec kuortys – vyss zynoms. Nu skateituojim dzierdieju, ka gribiejuos vairuok grupu i dažaiduokys. Sacēsim gūdeigi – viņa ar latgalīšu rock grupom ūbermega pasuokumu gryušai paviļkt, i vēl ,ka kaidu īnuokumu ceri, to … ir, kai ir, bet nav.
Lai voi kai, Leivuonu festivāls nūtyka i puļcē sovu skateituoju skaitu. Itam festivālam byus i sovs viestiejums, jo medicinys darbinīki nakts malnumā aizruove kaidu dāmu iz slimineicu – suokuos dzemdeibys. Lai aug sprauns bierneņš!
Vyspuor verīs juļs tik jau pylns ar vysaidim festivalym i atrakcejom, ka spiej viņ jorzuotīs apliek. Tys, prūtams, ka ir aizakiers kids līkīs lats, voi veļ nauda nu dzeda puordūtuos zemis 3ha pi azara.
Paspieju 2x vīnys nedelis laikā sabyut Reigā. Nav jau ni vainis, tok maņ tei ryukuošona ari atjam nervus i kaidu nervu iz čūksta, jo napateik troki gari ceļa pūsmi vintuleibā ,bez atraktivim bīdrim. Koč ari kaidā autobusā, tymā pošā vīnā vītā var izdzeivuot puors dzeivis ar vysu „kopeja nūstuošonu” i jimšonu J-pilī. Kotram sovys atrakcejis. Deļtam maņ TV i jau vairuok kai puors godus navāg. Tymā pat saīšonā dzierdieju, ka Lv šur-tur pazaruoda taidys cylvāku grupeņis, kas nazaver tū besu. Ja, nav vīna ir cyts. Ir cytys īspiejis, kai sevi pilnveiduot/degradēt/nazalikt ni ziņis. Internets ir vīns nu tīm. Ite tev koč paspeid īspiejis pošam nūteik – kū viersīs, kū dareisi. Na pazakļaut tam, kū tev uzspīž. Bet nu kotram sova buļvu voga.
Zato atpakaļceļā saguo braukt ar elegantu [skaiti: naārtu] viļcīni Reiga – Moskova. Tautā sauktu par „Moskovīti”. Pi naierteibom pīrūn i dažreiz jimuos sliepās sova veida burveiba, bet as brauču tymā datumā i dīnā, kod valni donucuo pa zemis viersu.
Vagons pylns ar ļaudim. Puorsvorā vysi runoj krīviski. Goduos ari pa kaidam latvīšu krīvam. Natuoli nu mane divi veirīši beja īgrymuši gon olā, gon sarunuos par vysu. Auto, sīvītis, medeibys, dekoderi, nu i prūtams i kaida „žopa” pi myusu niule nūteik, i.t.t. Cik jau varē dzierdeit to Moskovys krīvs izaruodē sakareiguoks par Reigys. Koč mani tys napuorsteidze.
Cylvākim īceris, plani, sapyni vajadzeigi. Ja, nav tuo gareiguo dzeive apsastuoj.
Veļ vagonā bez čupys ļaužu beja korsts, sveistūšys mīsys smoka i laikam maņ par veiksmi vagonā divi rauduleigi i pašpetni bārni. Vīns munā kupejā. Es saprostu, ka var bļaut jau ap kaidu Aizkraukli, Pļaveņom.. bet nu.. ir,kai ir
Veļ ar vīnu armejnīku pi atejis(gaideidami sovu ryndu i numeri) nūrunuom, ka tam bārnam drusku tryukst audzynuošonys, jo nav labi i pīļaujami, ka tu māmai met ar kū zam rūkys a, mama soka -„Oj ty umņica, Xočeš poigracj?!”. Tys nikas, ka tys vyss (daž dakšys. „Ņerž.”) liduo viersā pretim gulūšajam zānam. Lobs mīgs.
Nu veļ kas deļkam ībraucem ar nūvāluošanūs beja tys – ka stuojomēs 3x, lai atbreivuotu slīdis nu iz tuom sakrytušajīm kūkim. Aizrakstieju sms GuntiX ar munu kūpejū situaceju tys atrakstē eisi i kudūleigi – „Dreiži laikom Postaruo dīna kluotu”.
Maņ pateik vērtīs kai 15.augustā var maniet, ka pasaulē laimis nav i vysu var nūpierkt
Kū tī runuot… Viņ tū, ka pag. god vārdamīs iz vysvysaidim breinumim, i kai babys kaunās tīpat zam krystu par lobuoku vītu redzeit tū pošu Pujatu, jutūs toč kai puosokā.
Ā, i veļ vīnai babai lyku nūtrisinēt, kod as ar vysu izspyurušū buordu i pirātu lakateņu golvā vīnai puordeviejai prasieju – Verūs, vyss pi jiusu ir! A, napascēsit, kur trotilu nūpierkt? –
Par tū vysu atminī nuok ataust vīns gadīņs.
Nazkod Aglyunys tūrisma centrā struoduo vīns draugs. Mes tod jam prosam :
– Kaida atškireiba nu Aglyunis 15.augusta svātkim i nu parostys dīnys?
– Nu ir…. iz 15.augustu spīdīni Sv. Volūta iudiņa trubuos pataisūt leluoku.
Dreiži studentim jauns cielīns i jauni apvuoršni! Ave, lai veicās i Waršvys vuovere 4 – nagatove.


c: text/html

text:
Pušnakts šovs septeņūs ar Juri Vucānu
29. decembrī Upeitis Tautys nomā nūtyka interesants eksperiments – improvizacejis šovs. Šova vadeituoja lūmā īsajuta muzikis Jurs Vucāns, nu šova gosti beja muzikis Guntis Rasims, dzejnīks Raibīs i byuvinženers Vucānu Voldyks.
Šova laikā vadeituojs Jurs “eipašajim gostim” aizdeve vysaidus interesantus aizdavumus, kurūs izpyldūt, lītā beja juolīk improvizacejis spiejis. Kotrys aizdavums beja interesantuoks par nuokušū, i skateituoji vysa šova garumā smiejuos vādarus turādami.
Muzykalū pavadejumu pasuokuma laikā nūdrūsynuoja grupa “Unknown Artist”, nu reklamys – atpyutys šaļteņu pauzis – folklorys kūpa “Upīte”, demonstrejūt seriala “Idioti” jaunuokuos treis serejis, kai ari nuokušajam 2017. Gaiļa godam eipaši sagataveitu “Gaileišu – Visteņu” deju.
Šova nūslāgumā vadeituojs ar gostim vysim veļteja jaunu, speciali Upeitis apmekliejumam sacarātu Zīmyssvātku dzīsmi, nu Upeitis Tautys nomam nūvēlēja vēļ vīnu centralū apkuri, divreiz leluoku kvadraturu i daudz vysaidu materialu puzuru.
Šovs ir taida līta, kū atkuortuot navar, nuokušais byus cytaižuoks, partū, kab nanūkavietu, sekoj leidza afišai.
Teksts: Namaterialuos kulturys montuojuma centra “Upīte” direktors Andris Slišāns

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Jūku dīnys prīškvokors
Reigā, 31. martā 19:00 Jūku dīnys 1. apreļa īskandynuošonai byusi gaideits sasatikt folkklubā “Ala Pagrabs” (Vacreigā, Smiļkts ūļneicā 16). Aicynojam latgalīšus i jūs draugus pi ola gluozis ci čaja kruškys pasadaleit ar smīkleigim atgadejumim iz dzievis, pastuosteit kaidu anekdotu i smeļtīs idejis 1. apreļam – Jūku dīnai, kai ari pi vysa catūrtdīnuos “Alā” ir vareiba sadzīduot kaidu dzīsmi.
Gatavejūtīs tam i atguodynuojumam – vacais, lobais, škārsteiklā apleik kleistūšais latgalīšu horoskops:
Vucyns (Auns)
Var byut lobi dakteri. Labi uorstej nu pohmeļa. Puišim pateik meitys a meitom puiši. I lobuok vairuok. Drusku slinki a cyti cīši struodeigi. Ka vāga, labi pļaun sīnu. Bīži īdzer, tod vysi ir draugi. Ļūti lobi cylvāki.
Teļš (Vērsis)
Pateik daudz runuot. Eipaši ka pylna sirds sazakrojuse. Nabogi. A cyti otkol cīši boguoti. Itim cylvākim gūvs vysod atdūd vysu pīnu. Ari poši nav skūpi. Par tū, ka dzāruoji, bet cīši lobi cylvāki.
Vui cik daudz (Dvīņi)
Troki mīreigi cylvāki. Ilgi dzeivoj par tū, ka cīši meilej īdzert. Vairuok dzeivoj pa muojom, a cyti otkol zyrgā juoj apleik. Tur daudz lūpu- suņu, kaču, vystys ari cytaidys reimys. Itim cylvākim vysi lobprot dūd iz poroda par tū, ka cīši lobi cylvāki.
Pūra trokīs (Vēzis)
Itim cylvākim nikod nav žāļ. Jautri cylvāki, cīši leli dzāruoji, tī kuri prūt dzīduot … kuri naprūt, toža. Pateik cytim vysu kū duovynuot a reizem poši kai duovonys. Struodeigi, leli buļbu laseituoji i runkuļu pliesieji. Cīši leli dzāroji, bet lobi cylvāki.
Strāšnīs (Lauva)
Cīši smaideigi i cīši taupeigi a cyti otkol nā. Daudz dzer ola a kas nadzer tī dzer pīna. Napateik, ka cyti troki palīk. Bīži sapynūs radz pavasari. Pēc tam skrīn iz krūgu olu dzert par tū, ka leli dzāruoji, bet gorā stypri i lobi cylvāki.
Buoba (Jaunava)
Cīši kuorteigi cylvāki a cyti otkol nā. Vysu labi atsacerās. Vysod zyna, kur batvini sastateiti a kur būrkuoni. Atsacerās ari kur īprīšk nūslēpe buteli, par tū ka cīši pateik īdzert. Vyspuor leli dzāroji. Jīm bīži īt gosti par tū ka cīši lobi cylvāki.
Spaņs (Svari)
Cīši gudri cylvāki a cyti otkol tikai smuki. Bīži vysu kū jūceigu izdūmoj. Ka smejās – vysa sāta skaņ. Labi guni kur i ēst taisa. A cyti daudz ād poši. Cīši draudzeigi, par tū ka leli dzāruoji, bet ļūti lobi cylvāki.
Rupucs (Skorpions)
Puiši kuori iz meitom a meitas iz puišim. Tī kas gudri, gotovi zvaigznes saskaitēt a tī kas nav gudri tī nā. Meitom pateik pučis a puišim ols. Goduos ari ūtraižuok. Vyspuor itī cylvāki cīši meilej īdzert. Kod iz pohmeļa suop golva nūzaspļaun i palīk vīgluok. Kai soka, kū tu lobam cylvākam padareisi.
Metiejs (Strēlnieks)
Cyti mienessierdzeigi a cyti otkol nā. Leli runuotoji i leli struodotuoji. Kod vuorej sīru, vysod saīt. Gondreiž. Kod vuorej olu, saīt vysod. Troki pateik bučuotīs, bet tikai tod, kod nav cīši pīdzāruši. Dvēselē cīši lobi cylvāki, koč i dzāruoji.
Ragaiņs (Mežāzis)
Daudz draugu koč i moz naudys. A cytim otkol daudz naudys. Pateik daudz ēst. Garšoj buļbu blīni. A kam nagaršoj, tod švaki. Itim cylvākim sātā vysod ir ols, par tū ka poši ir leli dzāruoji, bet ļaudis runoj, ka cīši lobi i uztycami cylvāki.
Žbaņķeļs (Ūdensvīrs)
Lels dzāruojs, bet lobs cylvāks. Kai bolūdeits. Moz ād. Cyti moš i daudz ād. Cīši sirsneigi. Leluokuo daļa ir tīvi. A cyti nav. Ka jim stuosteisi sovys bādys, jī saprūt. A ka stuosteisi prīkus, juonas butele. Itī cylvāki ir muoņticeigi. Bet kai īdzer vyss ir labi.
Osoka (Zivs)
Cīši gleiti cylvāki, bet na vysi. Ir leli muokslinīki. A kuri taidi nav, tī ļūti struodeigi. Cyti ir leli gulātuoji. Cyti leli doncuotuoji, par tū ka daudz dzer. Bet kū tu padareisi – ļūti lobi cylvāki.


text:
„Latgolys Studentu centrs” paroksta NVO i Ministru kabineta sadarbeibys memorandu
5. janvarī Ministru prezidents Valdis Dombrovskis sasatyka ar Navalstiskūs organizaceju (NVO) i Ministru kabineta memorandu parakstejušom navalstiskom organizacejom, kam nu jauna pīsavīnuoja 33 organizacijis, kuru vydā beja ar bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”.
Memoranda mierkis ir sekmēt efektivys i sabīdreibys interesem atbilstūšys puorvaļdis darbeibu, nūdrūšynūt pilsūniksys sabīdreibys īsaisti lāmumu pījimšonys procesūs vysūs leimeņūs i stadejuos vaļsts puorvaļdē, taidā veidā veicynojūt demokratiskys vaļsts pamatelementa – pilsūniskys dabīdreibys atteisteibu.
Kai sasatikšonys reizē uzsvēre Ministru prezidents Valdis Dombrovskis – ituos vaļdeibys vīns nu svareiguokajim mierkim ir sabīdreibys leidzdaleibys i iniciativys veicynuošona daleibai vaļsts puorvaļdis procesūs, sabīdreibys uzaticiešona vaļsts varai i tīsiskuma nūstyprynuošona. Vaļdeibys i NVO memorandam ir byutiska nūzeima leidzaleibys procesu pilnveiduošonā i NVO ir finansiali atbaļsteitys gon nu vaļsts budžeta, gon Eiropys Savīneibys strukturfondu leidzeklim.
Ministreju snīgtuo informaceja par memoranda mierku izpiļdi 2011. godā līcynoj par aktivu sadarbeibu storp vaļsts puorvaļdis i navalstiskūs organizaceju sektoru – pārnejā godā ir reikuotys 88 savīdriskuos apsprīdis, kai ari 152 publiskuos apsprīšonys. Taipat par augūšū navalstiskūs organizaceju leidzdaleibu lāmumu pījimšonys procesā Ministru kabinetā līcynoj ari tys, ka gondreiž divejis reizis pasalelinuojs NVO puorstuovu skaits ministreju konsultativūs padūmu sastuovā.
Sadarbeibys memorands pījimts 2005. godā i pa itū laiku sovu lobū grybu dialogam ar vaļsts puorvaldi paruodejušs i memorandu parakstejušs jau 237 navalstiskuos organizacejis.
Ministru kabineta i NVO sadarbeibys memorands apsaverams ITE
Informaceja nu Vaļsts kancelejis olūtim
Karteņa: Toms Norde, Vaļsts kanceleja


text:
Daugova
Daugova (latvīšu: Daugava) — vysuleluokuo Latgolys i Latvejis Republikys upe, iztakūša nu Valdaja augstainis Krīvejā, takūša pa Krīvejis, Boltkrīvejis i Latvejis teritorejom, ītakūša Baļtejis jiuru Reigys leicī. Kūpeigais upis garums — 1020 km.
Krīvejā Daugova (Zapadnaja Dvina) caur kanalu saškierta ar Berezinys i Dnepra upem.
Iz Daugovys pastateitys tris iudiņspākainis ar dambom — Reigys iudiņspākaine 35 km iz viersu nu upis greivys, Keguma iudiņspākaine vēļ 70 km iz viersu nu greivys i Pļaveņu iudiņspākaine 107 km iz viersu nu greivys. Catūrtuo — Daugpiļs iudiņspākaine beja planavuota 20 godu symta 80 godūs, tok projekts satyka lelu pretiveibu nu ļaudeibys pusis i nabeja īdzeivynuots.
Mīsti pi Daugovys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Veližs, Krīvejā
- Vicebskys, Boltkrīvejā
- Polackys, Boltkrīvejā (Polacka apleicīnē atrūnami Daugovys akmini)
- Daugpiļs
- Jākubmīsts
- Uogre
- Solyspiļs
- Reiga
Datakys[pataiseit | labot pirmkodu]
Zeimeiguokuos datakys:
Datakys Latgolā i Sielejā:


text:
Latgolys regiona medeji sajāmuši MAF projektu konkursa atbolstu raidejumu i rokstu veiduošonai
Sagataveja: portals lakuga.lv
Nūsaslēdzs Medeju atbolsta fonda (MAF) programys projektu konkurss nacionalūs i regionalūs medeju projektu eistynuošonai, viestej Sabīdreibys integracejis fonda izziņuotuo informaceja. Programā atbaļsteiti 45 projekti, kurūs vydā ari divejis latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv īceris, kurys eistynuos bīdreiba “LgSC”.
Konkursā “Regionalūs i vītejūs medeju atbolsta programa”, kurys finansiejums ir nu Latvejis Republikys Kulturys ministrejis daškiertūs leidzekļu, nu 53 projektu dasacejumu atbolstu sajāmuši 45 projekti aba 85 % nu vysu dasaceitūs projektu, sajamūt nūlykumā nūsaceitū minimali vajadzeigū punktu skaitu i atbiļsteibu viertiešonys kriterejim, daīmamū finansiejumu proporcionali sadolūt storp vysim dasacejumim. Kūpā apstyprynuoti projekti 536 886 eiro vierteibā, nu tūs 66 886 eiro daškierti taišni Latgolys regiona medejim, nūdrūsynojūt regiona īdzeivuotuojim kvalitativu i sabīdryski nūzeimeigu politikys, ekonomikys voi kulturys nūtikšonu paruodeišonu i padzilinuotu procesu skaidruojumu.
Projektu dasacejumus piec atbiļsteibys i kvalitatis viertieja komiseja, kuruos vydā beja četri augstškolu puorstuovi (ari nu regionalūs augstškolu), vīns medeju sferys navaļstiskuos organizacejis puorstuovs, kai ari četri vaļsts puorvaļdis instituceju puorstuovi, nu kurūs divejis beja Kulturys ministrejis delegāti puorstuovi, vīns Nacionalūs elektroniskūs plašsazinis leidzekļu padūmis delegāts puorstuovs, taipat vīns Sabīdreibys integracejis fonda puorstuovs vadeja komisejis dorbu, nu viertiešonā i bolsuošonā napīsadaleja.
Kategorejā “Sabīdryski nūzeimeigs saturs” atbolstu sajāmuši itaidi Latgolys regionā eistynuot paradzāti medeju projekti:
- SIA “Balvu Vaduguns” – Esmu negatīvs! 11379,04 €
- SIA “Rēzeknes Vēstis” – Viensētu stāsti 14196,44 €
- SIA “Vietējā” – Latgale ir tā pati Latvija: aktualitātes, sasniegumi un problēmas 14315,41 €
- SIA “Ludzas Zeme” – Covid-19 – Ludza, Kārsava, Cibla, Zilupe 8158,42 €
- SIA “Latgales Laiks” – Nevalstiskās organizācijas – sociālais atbalsts Latgalē 11312,55 €
- Bīdreiba “LgSC” – Latgaliskā kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv 12643,08 €
- SIA “Mediastrims” – Reģionālā reforma Latgalē 1995,53 €
Kategorejā “Latgolys regions” atbaļsteiti:
- SIA “Balvu Vaduguns” – Par mani, draudziņ, nebēdā 4913,01 €
- Bīdreiba “Latgolys entuziastu grupa “Biļdis”” – Katram sava laimes poga 5298,38 €
- SIA “Rēzeknes Vēstis” – Pa dzīvi – ar dziesmu/deju 5290,92 €
- SIA “Vietējā” – Latgolys daudzveideiba: volūda, tradicejis i cylvāki (Latgales daudzveidība: valoda, tradīcijas, cilvēki) 5267,21 €
- SIA “Ludzas Zeme” – Latgales kultūras mantojums 2021 5276,80 €
- SIA “Latgales Laiks” – Latgale – atgriešanās vidusceļš! 4378,92 €
- SIA “Ef-Ei” – Latgale 900 sekundēs (Latgola 900 sekundēs) 5281,07 €
- SIA “Divu krastu radio” – Radioraidījums “Sarunas par Latgali…, un ne tikai” 5290,30 €
- Bīdreiba “LgSC” – VĪTA 4822,52 €
- SIA “Radio 1” – Raidījumu cikls “Latgale krustpunktos” 5219,80 €
- SIA “Latgales Reģionālā televīzija” – Lobs ar lobu sasatyka… 5300,36 €
- SIA “Mediastrims” – Biznesa iespējas Latgalē 5299,14 €
- SIA “Alise Plus” – Par administratīvi teritoriālo reformu Latgalē, 5228,87 €
Bīdreibai “LgSC” projektu konkursā atbaļsteiti diveji projekti, kurī tiks eistynuoti car Latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv platformu. Projektā “Latgaliskā kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” paradzāts sagataveit saturu latgalīšu rokstu volūdā, kas paleidzēs styprynuot i atteisteit izpratni i zynuošonys par latgaliskū kulturtelpu. Projektā tiks sagataveiti 44 roksti, intervejis, pietejumi i skaidruojumi taiduos rubrikuos kai “Lakuga.lv vaicoj”, “Lakuga.lv pietej”, “Pa latgalīšu pādim” i “Īpazeisti latgalīšu volūdu”, taipat pyrmū reizi tiks taiseitys latgaliskuos kulturys viests video formatā, paradzūt sešu raidejumu publiciešonu. Portala sagataveitī roksti sešys reizis byus publicāti ari laikrokstā “Vietējā Latgales Avīze” i treis reizis žurnalā “A12”. Projekta eistynuošona sūpluok sabīdreibys informiešonai i izgleituošonai par latgaliskuos kulturytelpys vaicuojumim, ļaus stabilizēt, styprynuot i atteisteit ari poša portala darbeibu. Projektā īsaisteita vysa portala lakuga.lv redakceja – redaktore Sandra Ūdre, žurnaliste Sintija Augustova, kai ari žurnaliste i socialūs medeju redaktore Edeite Husare.
Ūtrys MAF apstyprynuotais bīdreibys “LgSC” projekts i portala lakuga.lv komandys raudzeišona paplašynuot portala darbeibu. Projektā “VĪTA” portals raudzeis skaidruot, kaidys izmainis Latgolys regionā ness jaunuo administrativi teritorialuo reforma taišni regiona mozajom vītom. Tys tiks dareits car trejim video raidejumim i rokstu sereju kai portalā lakuga.lv, tai ari žurnalā “A12”.


text:
Namaterialuos kulturys montuojuma centra “Upīte” direktors, folklorys kūpys “Upīte” vadeituojs, festivala “Upītes uobeļduorzs” reikuotuojs i vīns nu stypruokūs Zīmeļlatgolys kulturys dzeivis saglobuotuoju i uzturātuoju. Aktivs Latgolys sabīdryskūs nūtikšonu daleibnīks i vīdūkļa liders.
NOMINANTI:
Arnis Slobožanins, muzikis, grupys “Dabasu Durovys” solists, latgalīšu kulturvidis aktivists
Gunārs Igaunis, politikis, muzykants, muzykys instrumentu muzeja veiduotuojs
Jānis Streičs, kinu režisors
Juris Viļums, politikis, latgalīšu kulturvidis aktivists


text:
Ituo goda 10. decembrī muokslinīkam Aleksandram Stankevičam aprit 80 godu. 1932. godā juo dzeivis ceļš ir īsasuocs Rēzeknī. Nu 4. leidz 28. decembram Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā apsaverama muokslinīka dzeivei i daiļradei veļteita izstuode.
Īskots Aleksandra Stankeviča biografejā
Piec Ūtruo pasauļa kara saime nu Rēzeknis puorsacāluse dzeivuot iz Reigu, kur Aleksandrs pabeidzs 32. pamatškolu. Bruoļs Ontons, vāluok pazeistamais prozaikis, aizveds tūpūšū muokslinīku iz Rozentala muokslys školu, tī jis 14 godu vacumā tics uzjimts kai vysjaunuokais audzieknis i suocs vuiceitīs tieļnīceibu, a pyrms školys beigšonys vīna goda laikā apgivs ari sirdei tyvū gleznīceibys kursu.
1950. godā piec J. Rozentala Reigys Muokslys školys beigšonys suocs studejis Latvejis Muokslys akademejis Gleznīceibys nūdalī. A. Stankevičam laimiejīs vuiceitīs pi izcilim meistarim – Ģ. Eliasa, K. Miesnieka, K. Brencēna, O. Skulmes. 1956. godā pabeidzs akademeju ar izcileibu, diplomdorbs – „Ar guni i zūbynu”.
Leidz 1962. godam struoduojs kombinatā „Muoksla”, 1962. godā suocs pasnīdzieja dorbu Latvejis Muokslys akademejis Gleznīceibys, grafikys i interjera katedrā, 1972. godā klivs par docentu, a 1980. – par profesoru. Nu 1975. leidz 1999. godam A. Stankevičs beja Grafikys nūdalis vadeituojs, nu 1964. goda – Latvejis Muokslinīku savīneibys bīdrs.
Izstuodēs muokslinīks pīsadola nu 1956. goda. Jis ir ilustriejs vairuokus dasmytus gruomotu, tūs skaitā ari sova bruoļa Ontona, nūvodnīku A. Viejāna. O. Kūkuoja, P. Zeiles i cytu autoru gruomotys, tūs muoksla ir eksponāta gon Latvejā, gon uorpus vaļsts rūbežom. Suocūt nu 1957. goda, daudzus godus ir zeimiejs karikaturys popularajam žurnalam „Dadzis”, darynuojs gruomotzeimis i plakatus, pādejā laikā sasadorbuojs ar „Latvejis Avīzi”. Lai ilustracejis byutu konkretam tekstam pīmāruotys, ryupeigi pietejs gruomotu kontekstu i īsadzilinuojs literarajūs dorbūs.
Veiduojs monumentalus gleznuojumus Reigā i Salaspilī, kūpā ar dizaineri A. Punku 1974. i 1978. godā projektiejs interjerus i īkuortys lidūstai „Reiga”. Dorbuojīs kai izstuožu īkuortuotuojs Latvejā i uorvaļstīs, gleznuojs portretus, tūs vydā ir ari F. Trasuna portrets, kuru muokslinīks izduovynuoja muzejam „Kolnasāta”.
A. Stankeviča daudzūs dorbu vydā nūteikti pīmynams ir monumentalais gleznuojums par Latgolys seņviesturi „Nuok”, kura kompoziceja bolstuos etnografiskūs i arheologiskūs motivūs. Kai soka pats muokslinīks, „Nuok” ir zynoms poruods dzimtinei, nu kurīnis jis nuocs i kurā gryb atsagrīzt ar sovu dorbu. Itū izcylū gleznu var apsavērt Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknī.
Par sovim dorbim A. Stankevičs ir sajiems naskaitomus diplomus, 1993. godā par A. Beināres gruomotys „Reigys Dīvmuotis klūsters” muokslinīciskū nūformiejumu muokslinīkam tyka pasnīgta pāvesta Juoņa Puovula II medaļa.
Izmontuotuo literatura
- Latgales kultūras darbinieki. 2. grām. - Rīga: Jumava, 2008. - 448 lpp.
- Zeile P. Latgales gleznicība. - Rēzekne: Latgales Kultūras centra izdevniecība, 2009. - 343 lpp.


text:
IZSTĀDE Viļānu pilsētas bibliotēkā
Viļānūs 26 godus izgoja, 1989.godā iz Leldīņu atjaunuotais žurnals, "Katòļu Dzeive".
Latgalīšu rakstneicys Naaizmierstulis stuostu gruomotys "Dīva duorza pučeitis" īspaidā myusu žurnalā beja izveiduota taida poša nūsaukuma rubrika bārnim, kurā tyka publicāti stuosteni i dzejūleiši. Golvonuos itūs dorbu autoris beja školuotuoja Valentina Celeitāne nu Ezernīku i Veronika Teņča-Goldmane nu Kuldīgys.
Taišni latgalīte Naaizmierstule ir puosoku par zīdim žanra aizsuocieja Latvejā, navys Anna Sakse, kai tū vuica školuos latvīšu volūdys i literaturys stuņdēs. Mes ar juos davumu varim eistyn byut lapni i prīcuotīs par tālainū volūdu.
16 godu garumā stuosteņu bārnim ilustratore myusu žurnalā beja muokslineica Maija Podnieka. Ituos myusu breineiguos sadarbeibys rezultatā ir topuši sirsneigī zeimiejumi, kuri niu radzami ari itamā izstuodē.
Prīcuosimēs kūpā, jo tei ir taida rata izdeveiba, ka, pasateicūt muokslineicys uzjiemeibai, mes varim apsavērt, īsapazeit i nūvērtēt koč nalelu daleņu nu juos pacīteigi dareituo dorba. Paļdis Maijai par īveiktū i daudz rodūšūs īceru prīškdīnom!
Ar cīnu:
Maruta Latkovska, žurnaliste


text:
LgSC pīsadaleis apvuiceibuos “Breineiguos volūdys i kur juos atrast”
Nu 12. leidz 17. apreļam Bovā, Italejā nūtiks apvuiceibys “Breineiguos volūdys i kur juos atrast” (Fantastic Languages and Where to Find Them). Tuos nūteik projekta “Mozuoklītuotuos volūdys, leluos īspiejis. Sadarbeiba pietnīceibā, kūpīnu īsaisteišona i inovativi vuiceišonuos reiki – COLING” (Minority Languages, Major Opportunities. Collaborative Research, Community Engagement and Innovative Educational Tools — COLING) ītvorūs.
Apvuiceibys nūtiks Kalabrejis regionā, tymā ītylpst pīcys pošvaļdeibys, kurymuos daži simti cylvāku vēļ da myusu dīnu runoj senejā grīķu volūdys variantā – greko volūdā. Itūšaļt greko volūda ir cīši apdraudāta i pādejuos desmitgadis vītejuos kūpīnys daudzi dora volūdys atdzeivynuošonai.
Ar sovu pīredzi daleisīs ap 20 mozuoklītuotūs volūdu ekspertu nu vysa pasauļa, eipašu uzmaneibu veļtejūt greko volūdai. Latgalīšu volūdu puorstuovēs Vineta Vilcāne i Kristīne Pokratnīce nu “Latgolys Studentu centra”.
Apvuiceibu mierkis ir atbaļsteit vītejū kūpīnu centīņus volūdu atjaunuošonā, daleitīs ar lobuos praksis pīmārim i atrast jaunus veidus, kai rysynuot ortografejis standartiziešonys, vuordu aizgiušonys i jaunvuordu darynuošonys problematiku.
Projekta aktivitatem var leidza sekuot Facebook.com i Twitter.com.


text:
Ļusteigī Jelgovys latgalīši
Jau kaidu laiku Jelgovā dorbojās LgSC birojs, kura jaunīši ik pa laikam saīt iz kaidu kūpeigu pasuokumu. Paguojušajā pīktdīnē (7. decembrī) nūtyka muzykals pasuokums „Syltys dzīsmis dvēselei”, kurā ar sovu gitarys spieli atnuokušūs prīcynuoja Artūrs Zamjatins. Vokors beja padareits atraktivs ar dažaidom muzykalom kaitom, pīmāram, tyka spālāts dzīšmu dueļs. Ari itūreiz Jelgovys jaunīši ballējuos leidz reitam.
Lels paļdis Anitai Prūsei par īspieju izmontuot telpys pasuokumam i vēl leluoks paļdis pasuokuma apmaklātuojim.
Īskotam biļdis nu pasuokuma:


text:
LgSC aicynoj iz dančim Daugovpilī
Kod studentam pītryukst jautreibys i fiziskūs aktivitašu, kod palīk solts šymā rudineigajā laikā, nikas cyts naatlīk, kai kūpā ar cytim sasalaseit i raudzeit vysu vierst par lobu. Deļtuo LgSC i folklorys kūpa „Dyrbyni” aicynoj vīnu tymsū rudiņa vokoru pavadeit kūpā latgaliskā gaisūtnī ar latgalīšu dančim.
Byus lobuok ļustēt, ka kuojuos byus ārtys kūrpis i kerzinē kaids gordums, kū dakūst pi čaja, ka doncojūt energejis apsatryukst.
Iz dančim gaideisim 17. oktobrī 18:00 stuņdēs Daugovpiļs nūvoda Kulturys centrā „Vārpa” Dūbelis īlā 30.


text:
Kolnasāta 16. majā
Roberts Mūks (Avens) – dzejnīks i religeju filozofs, kas pabejs ari goreigajā seminarā, legionā i “Elles ķēķī”. 1923. goda 14. janvarī Gaļānūs jis, poša Mūka vuordim sokūt, na pīdzyma, a puordzyma niulejā formā. Par tū, kaids beja Roberts Mūks (1923-2006) i voi jis pats grybātu īt iz sovu muzeju, teik runuots ar Roberta Mūka muzeja vadeituoju Martu Binduku i filozofu, Latvejis Universitatis profesoru Igoru Šuvajevu.
Daugovpiļs teatris sovai piļsātai 740. dzimšonys dīnā duovuoja bezmoksys izruodis. Dace Dambe īrokstā skaidroj, voi teatra krīzis laiks jau aizmiersts i vaicoj, kai ir mainejīs teatra skateituojs i teatris.
Teatris ari vuordineicā: Valentins Lukaševičs i Arņs Slobožanins skaidroj, kas ir vērtive.
Raidejumu klausīs ite.


text:
Desmit stuostu garumā Latvejis Radejā skanēje LR Latgolys studejis veiduotuo rubrika “Latgales kongress. 10 stāsti”. Rubrika beja veļteita 1917. goda 9. i 10. majā (piec vacuo stila 26. i 27. aprelī) Rēzeknē nūtykušajai Latgolys latvīšu puorstuovu sanuoksmei. “Latgales kongress. 10 stāsti” skaidruoje Latgolys viesturis sovpateibys i atškireibys nu puorejūs Latvejis nūvodu, īpazeistynuoje ar īvāruojamuokajim kongresa delegatim, pieteka kongresa nūrisi i pījimtūs lāmumus. Stuostu sagataveišonā tyka intarvāti viesturnīki i sabīdriskī darbinīki.
Leidz itam stuostu cyklam medejūs eipaši daudz natyka runuots par Latgolys kongresa nūzeimi, tys pyrmais popularzynuotniskā veidā izskaidruoje Latgolys viesturiskū situaceju pyrma Latgolys kongresa, kokongresa nūtikšonys i laiku piec tom. Puorejī TV i radejis raidejumi, kas ari skaidruoje Latgolys kongresa nūzeimi, sekuoje piec tam.
Latvejis Radejis eterā izskaniejušī stuosti beja losami portalā lsm.lv, tūs papyldynuoje viesturiskuos fotografejis i kolažys, kas padareja stuostu saistūšuoku i vīgluok uztveramu.


text:
Latgalīšu rokstu volūdys seminars „Roksti!” jau reitu!
Reitu, 26. julī Vileks nūvoda Škilbanu pogosta Balkanūs suoksīs latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis seminars „Roksti!”, kurā da 29. juļam pīsadaleis 15 interesenti nu dažaidu Latvejis vītu, ar mierki izlobuot latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys, izzynuot Latgolys kulturviesturi i papyldynuot prasmis rokstu par regiona kulturys dzeivi sagataveišonā regionalajim i vaļsts medejim.
Seminarā „Roksti!” pīsadaleis biblioteku, pošvaļdeibu, navalstiskūs organizaceju, medeju darbinīki, studenti, školuotuoji i latgalīšu rokstu volūdys interesenti nu Ludzys, Vileks, Kuorsovys, Daugovpiļs, Rēzeknis, Varakļuonu, Preiļu i c. nūvodim i vītom.
Seminarā kotru dīnu paradzātys latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys, kab īsavuiceitu ci izlobuotu myusdīnu latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys, taipat paradzātys nūdarbeibys par Latgolys kulturviesturi i zynuošonu boguotynuošonai par rokstu sagataveišonu medejim. Lektoru vydā ir „Latgolys fotografu bīdreibys” vadeituojs Igors Pličs, žurnala „Ir” žurnaliste Anita Brauna, Bolvu Centraluos bibliotekys vadeituoja Ruta Cibule, publiciste Ilze Sperga, filologe Muora Mortuzāne-Muravska, Upeitis bibliotekys vadeituja, Ontona Slišāna meita Mārīte Slišāne.
Piec intensiva dorba dīnys nūdarbeibuos seminara dalinīkus gaida latgaliska kulturys programa tematiskajūs vokorūs. 26. julī – Annys dīnā – latgaliskuos dzejis i folklorys vokors ar folklorys kūpu „Rekavas dzintars”, 27. julī latgalīšu teatra vokors ar Baļtinovys amateatri „Palādas” i 28. julī muzykalais vokors ar grupys „Napruots” i Upeitis jaunīšu folklorys kūpys daleibnīkim. Seminara „Roksti!” laikā daleibnīkim byus na viņ juosavuica, nu ari iz vītys juogatavej roksti, juotaisa seminara dīnysgruomotys i aktivi juoīsasaista vysuos nūtikšonuos.
Latgalīšu rokstu volūdys seminaru „Roksti!” reikoj bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i latgalīšu kulturys gazeta www.lakuga.lv ar LR Kulturys ministrejis i Vaļsts Kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programys atbolstu. Seminaru atbolsta ari vītejī Latgolys izjāmumi – A/S „Balvu maiznieks”, SIA „Adugs” i A/S „Latgales piens”.
Seminara organizātuoji car, ka dabuotuos zynuošonys par latgalīšu rokstu volūdu, Latgolys kulturviesturi i cytom temom daleibnīkim cīši nūderēs ari iz prīšku, izmontojūt kasdīnys dorbā ci aktivitatēs.


text:
Plānuotuojs “Giut breidi” byus ari 2023. godā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
“Giut breidi” ir plānuotuojs ar eipašu saturu i dizainu, taipoš ari vīneigais plānuotuojs latgaliski. “Giut breidi” sātyslopā suokusēs 2023. goda plānuotuoja īprīškpuordūšona. Deļtam sasazynuojom ar plānuotuoja izstruodis komandu i aizdevem vaicuojumus par tū, voi cytagods plānuotuojā byus kaidys izmainis.
Plānuotuoja izstruodis komanda nav mainejusēs: idejis i satura autore Līga Springa, vizualizaceju autore Liāna Merņaka-Nikitina i foto autore Amanda Anusāne. Līga Springa stuosta, ka, pasasokūt jau asūšajai pīredzei, bailis suokt koč kū taidu veiduot niu jau ir mozuokys, iz reizis asūt bejs skaidrs, kaidā vierzīnī dūtīs. “Pyrmajā godā mes lēcem pīdzeivuojumā, kur kotra jauna dīna beja nazynoma, itūgod asam īsaklausejušys auditorejis īsacejumūs i sovuos personeigajuos atziņuos.”
Itūgod plānuotuoja tema ir cylvāks. Kai skaidroj “Giut breidi” komanda, nav nikuo svareiguoka par cylvāka dzeiveibu i vareibu byut iz ituo pasauļa. Plānuotuojā byus īkļautys 12 Latgolys personeibys, kurys daleisīs sovuos puordūmuos par dzeiveibu i dobu. Papyldynojūt personeibu puordūmys i atzinis, byus vareiba pazust Amandys Anusānis fotografejuos, kas roda dziļuma sajiutu i šaļts nūskaņu. Amanda Anusāne stuosta: “Es nasaucu sevi par fotografu, asu entuziaste, kurai fotografejis ir lela daļa nu kasdīnys koč voi mirkļa pīfiksiešonā. Kod Līga saceja, ka plānuotuojā varātu izvītuot munys fotografejis, es beju cīši pateikami satraukta.” Amanda nu 2016. goda aizaraun ar analogū fotografeju, viņ 2020. godā suokuse fotografēt ar digitalū kameru.
“Plānuotuojā “Giut breidi” varēs redzēt munys fotografejis, kas uzjimtys itūs godu laikā kai analogajā, tai i digitalajā tehnikā. Plānuotuojā izceļsim tekstus, kurus pastreipuosim ar papyldu nūskaņu fotografejom. Ceru, ka ari cytim izadūs nūgiut sovys sajiutys,” tai Amanda Anusāne.
Golvonuos izmainis “Giut breidi” 2023. godā ir vuordadīnu īkļaušona, kas beja cīši gaideitys jau pyrmajā plānuotuojā. Taipoš plānuotuojam byus drupeit cyts izmārs, kas ļaus lītuotuojim vaira raksteit, byus bīzuokys lopys i cītuoki vuoki. Eipaši juoizceļ ari muokslineicys Anastasijis Bikovys vuoka dizains, kas ir izadevs cīši harmonisks i spieceigs.
Vaicuom ari, kai rodīs nūsaukums “Giut breidi”? Kai izaruod, itys nūsaukums sevī nas stuostu par babu, kura vysod lītuojuse vuordu salykumu itymā breidī. Kai soka plānuotuoja izveidis komanda: “Mes zynim, ka latgaliski pareizi byutu lītuot nūsaukumu “Giut šaļti”, tok itymā gadīnī izavieliejom saglobuot bierneibys atminis. Cikom saturiski, sasadorbojūt ar portalu lakuga.lv, mes veidojam kvalitativu produktu latgalīšu volūdā, kura mierkis ir lītuot i vuiceitīs itū volūdu kasdīnā.”


text:
Rēzeknis Tautys teatris ceinās par titulu Goda izruode
7. aprelī Reigā Dailis teatrī nūtiks amatirteatru skate „Goda izruode 2012”, kurā ar dzejis izruodi „Piļsātā nikod napalīk tymss” pīsadaleis Rēzeknis Tautys teatris. Latgalīši iz skotuvis kuops 21:00 stuņdēs i tū redzēt tīk aicynuots ikvīns interesents.
Dzejis izruodē leidzuos aktierim dorbojās ari veiru kamerkūra „Graidi” dzīduotuoji i dirigents Juoņs Mežinskis. Izruode ir piļsātys ritmu, cylvāku i sajiutu izpausme dzejis i muzykys volūdā, kū skotuviskuos darbeibuos, tālūs i skaņuos ītārpus režisore Māra Zaļaiskalns, scenografe Ināra Apele i muzykys autore Ilona Rupaine.
Stuostu par vīnu dīnu kaidys piļsātys dzeivē veidoj Annys Rancānis, Valentina Lukaševiča, Ontona Slišāna, Ivetys Ratnīkys, Līvejis Liepdruvītis, Viļa Dzērvinīka, Paulīnis Zalānis, Janys Skrivļas-Čeveris, Inetas Čekšas, Ilzis Spergys, Juoņa Riučāna, Baibys Zveigules, Karonhisakes dzejis ryndys, kas reizem “kai kozlāns, pakuors zvuorguli koklā, tik skrīn i skrīn”, reizem “nūsleikst bryunojuos acīs, kai myusa kakavys krūzē”, reizem kai “sorgengeļs pīmīdz tovam ar aci”.
Karteņa: šaļteņa nu izruodis, Rēzeknis Tautys teatra arhivs
Ziņu sagataveja: LaKuGa


text:
Sātys sajiuta Uobeliškuos. Saruna ar “Obelisk Farm” saiminīku Andri Višnevski
Rokstu sagataveja: Līga Springa, plānuotuojs “Giut breidi”
Itymā godā, portalam lakuga.lv sasadorbojūt ar pyrmū latgaliskū plānuotuoju “Giut breidi”, kotra mieneša intervejuos vaira ir vareiba īpasazeit ar plānuotuoja personeibu stuostim. “Giut breidi” puslopuos julī varēja izzynuot vaira par kanipu saismisteibu “Obelisk Farm” Rēzeknis nūvoda Uobeliškuos.
Ir reits. Uorā ir pasolts. Braucūt iz Uobeliškom ceļu kluoj vīgla myglys kuorta. Asam tykuši golā Uobeliškuos – ite ir sātys sajiuta. Myusu sagaida ar syltu čaju, kas taiseits nu kanipu, kurys aug tīpat sūpluok pļovā. Ar lelu prīcu izaubdejom kanipu produkceju, nu ar vēļ leluoku dzierksti apbreinuojom tepat sasnāgtū i radeitū. “Vīnolga, cik mozeņš tu esi, bet, ka tu dori foršys lītys, pa eistam i nasliep sovu seju, tod tevi pamona,“ tai “Obelisk Farm“ saiminīks Andris Višnevskis (Višņevskis), kurs ite saiminīkoj kūpā ar sīvu Deboru i bārnim Fredi i Gabrielu.
Kai roduos dūma par kanipu izmontuošonu puortykā?
Tys beja pats tyvuokais maņ, jo muna izgleiteiba beja maiznīks-konditors. Maņ pateik taiseit ēst, deļtuo ruodejuos logiski, mīgt eļļu, gataveit svīksteņu i batoneņus. Tod jau guoja kanipu papeirs, suveniri. Tei siekleņa ir tik vierteiga, tuos ūlboltumvīlys, škīdrvīlys. Maņ ir cīši svareigi, kab vysi produkti byutu gordi.
Kai tu plānoj sovu dorbadīnu?
Vosorys sezonā vysi asam sātā. Ite, Uobeliškuos, ir kai dorbs, tai ari saimis dzeive. Kod bārni ir pasamūduši, tod laiks juoveļtej jim. Itūšaļt maņ reits suocās četrūs, kod es mīreigi varu pastruoduot. Tod dorbam pīsavieršu vaira iz vokoru pusi, pa dīnu asu ar saimi. Ar godim mes jau suocam saprast, kai lobuok plānuot kasdīnys dorbu, gostu sagaideišonu i vysus cytus dorbus tai, kab palīk laiks ari saimei.
Kaida ir dzeive Uobeliškuos?
Niu jau ostoni godi ir nūdzeivuoti Uobeliškuos. Beidzūt ir pīsapiļdejs plans par vysim kūpeigu atvalinuojumu i atpyutu, izlēmem nūbraukt iz Portugali. Kotru godu pi myusu teik eistynuots kaids mozais pīredzis apmainis projekts, kod kaids atbrauc, padzeivoj i pastruodoj.
Mums ir svareiga vītys identitate, kab cylvāki spiej apsazynuot sovu pīdareibu i lapuotīs. Uobeliškys – ite ir identitate. Cīnejūt eipašumu i tuo viesturi, mes gribiejom nūskaidruot tuo stuostu, lykom sludynuojumus, publikacejis socialajūs teiklūs, nu nivīns cikom naatsasauce.
Eipašuma nūpierkšonys stuosts ari ir cīši interesants. Īspiejams, daudzi, īraugūt itū vītu, nūsabeitu, nu mums patyka. Mes redziejom nuokūtni i īspiejis. Pyrmū eipašumu apsavērem Aizkrauklē i tod beja Uobeliškys. Itei ir vīneiguo vīta, kur mes jiutamīs kai sātā. Dzeivojūt vairuokuos vaļstīs, piļsātuos, mes bejom pagaisynuojuši itū sātys sajiutu, nu ite tei ir dabuota atpakaļ.
Mums ir pasaveics, ka dzeivis laika sateikam breineigus cylvākus. Mes veicam energejis apmaiņu, īdvesojam vīns ūtra. Cyti spiej Uobeliškuos saredzēt tū, kū mes vēļ poši nasam īraudzejuši. Asam pateiceigi par kotru cylvāku, kas īguojs myusu dzeivē. Aicynojam tūs, kas vēļ nav bejuši gostūs, pajimt kaidu breivu dīnu, kab pagasteitu myusu saimisteibā, vīneigajā Baltejā Kanipu muzejā i apsavārtu kanipu laukus.


text:
Upītes Uobeļduorzs 2022
Teikamies:
Te Uobeļduorza himna:
Svātki Upītie ar teātrīm, simpoziju i Lipa Kust
Šūgod byus arī tekstilmuokslenīku i muzikantu simpozijs, kurā muokslenīki radies jaunu vides objektu Upītes Kultūrtelpā, kas byus skotams, tasutams, sajiutams i dzierdams.
Svātku kulminācija byus storptautiskīs folkloras festivals "Lipa Kust", kur pīzadalies Latvīšu, Lītuvīšu, Igauņu i Pūļu folkloras kūpas.
Precīzuoka programma te:
12.08. pl. 18:00 Dailes teātris ar izruodi “Elpa”, īeja EUR 6,00 – nūteik kultūras centrā “Rekova”
17.08. – 24.08. Tekstilmuokslenīku i jaunūs muzikantu Simpozijs – nūteik “Upītes kultūrtelpā”
19.08. pl. 13:00 Latvijas Leļļu teātris ar izruodi “Naksitrallīši”, īeja EUR 3,00, bārnīm leidz 12 godīm bez moksas – nūteik kultūras centrā “Rekova”
20.08. pl. 18:00 Latvijas Nacionālais teātris ar izruodi “Tik mīla vien”, īeja EUR 6,00 – nūteik Upītes sportlaukumā.
25.08. pl. 16:00 “Styprūs skriejīns” komanduom pa 4 cilvaki, vacums nav īrūbežuots, vālams 2 sīvītes i 2 veirīši, pīzasaciet leidz 24.08. whatsapp iz numuru 29621058.
26.08. pl. 17:00 Dirty Deal Teatro ar izruodi “Konklāvs”, īeja EUR 4,00 – nūteik kultūras centrā “Rekova”
24.08. – 28.08. storptautiskīs folkloras festivāls “Lipa Kust”, pīsadola: Latveja, Lītuva, Igauneja, Pūleja. Festivāla programma:
25.08. pl.10:00 Valstu danču meistarklases – nūteik kultūras centrā “Rekova” , īeja breiva
25.08. pl. 21:00 – Danču nakts – nūteik kultūras centrā “Rekova” , īeja breiva
26.08. pl. 19:00 Lipa Kust koncerts Viļakas estrādē, īeja breiva
27.08. pl. 18:00 Lipa Kust koncerts Rugāju estrādē, īeja breiva
28.08. pl. 16:00 Lipa Kust lylīs nūslāguma koncerts Upītes sportlaukumā
28.08. pl. 20:00 Balle – Artūrs Jauntēvs ar grupu, Upītes portalaukuma, īeja breiva
Visas biļetes pieejamas bezrindas.lv vai pasākumā uz vietas
#UpītieDzeiveJauka
Vairuok informacejas: facebook.com/NKMCupite
Leigojam i Pīdzīdam
Mikeļam Bukšam 110
Trešdiņ, 1. junī, Bolvu nūvodā ar pīmiņas pasuokumu 110. jubilejā tiks gūdynuots literaturas i kulturas viesturnīks, volūdnīks i publicists Mikelis Bukšs (1912–1977), vīns nu īvārojamuokūs latgalīšu (latgaļu) trimdas kulturas darbinīku. Ar pīmiņas strieči i bārnu folkloras kūpu i kapelu koncertu Bukšs tiks gūdynuots sovā dzymtajā pusē – Škilbānu pogosta Plešovas cīmā.
Īvārojamais latgalīšu (latgaļu) trimdas kulturas darbinīks – literaturas i kulturas viesturinīks, volūdnīks i publicists Mikelis Bukšs dzims 1912. goda 1. junī Bolvu nūvoda Škilbānu pogosta Plešovā. Dzeivuojs i muocejīs Baļtinovā i Rēzeknē, struoduojs Aglyunā, Rēzeknē i Daugovpilī, bet 1944. godā nūbraucs biegļu gaituos iz Zvīdreju, kur vadejs tuoluokū dzeivi. Dzeivuodams Zvīdrejā, Bukšs aktivi dorbuojās trimdas sabīdryski politiskajuos organizacejuos, jis bejs vīns nu latgalīšu organizaceju dybynuošonas iniciatoru i vadeituoju. Kuo zynuotnīks pietejs latgalīšu kulturas i literaturas viesturi i volūdu, sarakstejs nūzeimeigus pietejumus Latgolas kulturviesturē. Myužeibā nūguojs 1977. godā i paglobuots Stokholmā, iz kopa pastateits pīmiņas akmiņs ar uzrokstu “Latgolas dvēseles tulks”. Mikeļa Bukša davuma gūdynuošonai pīminekli pastateiti ari Rēzeknē i Plešovā pi dzymtuo dvora.
1. junī Mikeļa Bukša dzimšonas dīna tiks svieteita Bolvu nūvodā – pušdīnis laikā ar sasapuļciešonu pīmiņas striečei Baļtinovas pogosta Merkuzīnes kopūs, kur paglobuoti Bukša dzymdynuotuoji, nu vīnā stuņdē piec pušdīnu Škilbānu pogosta Plešovā pi Bukša dzymtuo dvora, kur byus svātku sasatikšona ar Upītes Baļtinovas, Rekovas, Viļakas i Viduču bārnu folkloras kūpom i kapelom.
Mikeļa Bukša gūdynuošonas pasuokuma organizators, Namaterialuos kulturas montuojuma centra “Upīte” direktors Andris Slisāns stuosta: “Man nu biernības, kod viel muocejūs Upītes pamatškolā, Mikeļa Bukša dzimšonas dīna palykuse pīminie ar pyrmū breivlaika dīnu, sauli, dančīm i rūtaliem Plešovā. Mes ar vacuokim, Ontonu i Irenu Slišānim, kotru godi 1. junie iz tīni braucem. Tān, izaugūt lylam, man ir lepnums, ka dzeivoju tumā pat nūvodā i pogostā, kur dzims izcylais Latgales zynuotnīks. Deļtuo itūgod svātkus svietiesem kūpā ai nūvoda bārnim.”
Jau februarī, 110 dīnas pyrma jubilejas, suocūt dūmuot par Bukša dzimšonas dīnu i aicynojūt Latgolas kulturas darbinīkus, īstuodes i cytus interesentus pasadaleit ar stuostim i atmiņom par Mikeli Bukšu, internetā akceju #SazavasalojarMikeliBukšu aizsuoce Bolvu Centraluo biblioteka, itūs stuostus publicejūt sovā profilā socialajā teiklā “Facebook”. Akcejas idejas autore, bibliotekas vadeituoja Ruta Cibule soka: “Dūmoju, ka Mikeļs Bukšs šupavasar var justīs laimeigs! Juo i juos dzeivesbīdrenes Janinas Bukšs pīnasumu Latgolas izzynuošonā i latgalīša pošapziņas veiduošonā mes daudzynojam jou 110 dīnas pyrms Mikeļa leluos jubilejas. Izaver, ka asam tykuši par lelu sovejūs pulku, kuri naspiej dzeivuot bez Mikeļa rakstietuo vuorda. Deļtup 1. junī vysi, kuru sirdis dzeivoj Latgolai, tiek aicynuoti puļcietīs Merkuzīnes kopūs i Plešovā. Ļustiesem i runuosem par Mikeli!”
Ančipovas pīmines vīta
Pīminam i gūdynojam sovus vactāvus, vacvactāvus.
Izalaušonuos spiele - Pīci Panti
Ūtardiņ, 28. decembrī, Bolvu nūvoda Upītē slāgtuos školas sātā tiks atkluota pyrmuo i cikom vīneiguo izalauzšonas ustoba-spēle latgaliski. Jaunajai izalauzšonas ustobai dūts nūsaukums “Pīci panti”, tei ir veļteita nūvodpietnīkam, dzejnīkam, folkloristam Ontonam Slišānam (1948–2010) i byus daīmama kotram spēlēt grybātuojam.
Izalauzšonas ustobā “Pīci panti”, kab nu tuos tiktu uorā, byus juopadora pīci aizdavumi. Kotram aizdavumam ir pīmaklāts kuods Ontona Slišāna dzejūļs, kas vadynoj spālātuoju dūmas vajadzeigajā vierzīnī. “Pīci panti” idejas autors, Namaterialuos kulturas montuojuma centra “Upīte” direktors Andris Slišāns, par jaunumu Upītē soka: “Myusu izalauzšonas ustobā ir treis lītas, kas tū atškir nu cytu leidzeigu ustobu: vusa pyrma, ite vuss ir latgaliski, ūtrei – ite ir bišu strūps i treša – sova vīta ustobā ir lelajim aužamajim stuovim. Taisūt spēli, gribējom, kab dalinīki koč drupeit īpazeist Ontonu Slišānu, juo aizaraušonas, namaterialū kulturu i, saprūtams, ari latgalīšu volūdu.”
Jaunuos izalauzšonas ustobas “Pīci panti” aizdavumus sastatejs Kristaps Auzāns, kurs sovulaik taisejs ari Imanta Ziedoņa fonda “Viegli” pīduovuotū spēli “Ziedoņa klase” Reigā, kas sajēmuse apbolvuojumu “Kilograms kultūras 2019” kategorejā “Pārsteigums”. Aicynojūt gostūs iz Upīti i īdrūsynojūt spēlēt grybātuojus, izalauzšonas ustobas “Pīci panti” taiseituoji soka, ka spēlei nav vajadzeigas prīškzynuošonas, viņ prasme laseit, īsaklauseit i sasprīst tuoļuokuos reiceibas. Planavuotais ustobas izspēliešonas laiks ir aptyvai vīna stuņde.
Pi idejas par izalauzšonas ustobu eistynuošonas tolkā guojuši Lauku Atbolsta dīnasta LEADER programa ar ustobas remonta projekta atbalsteišonu i Latgolas kulturas programa, kuru eistynoj Vaļsts kulturkapitala fonds, a/s “Latvijas valsts meži” i Latgolas regiona atteisteibas agentura, ar pošas spēles izstruodes atbolstu.
“Pīci panti” oficialuo atkluošona paradzāta 28. decembrī, taišni Ontona Slišāna dzimšonas dīnā, vīnā stuņdē piec pušdīņu. Kuo pyrmuos oficialuos spālātuoju komandas dalinīki paaicynuoti Latvejas Republikas Saeimas deputate Ilga Šuplinska, Bolvu nūvoda vadeituojs Sergejs Maksimovs, latgalīšu kulturas ziņu portala lakuga.lv vadeituoja Edeite Husare, Latgolas Regionaluos televizejas žurnaliste Beatrise Jakobsone, kuo ari kuods nu Latvejas Radejas Latgolas studejas jaunīšu raidejuma “Pīci breinumi” puorstuovu.
Vaira informacejas:
Andris Slišāns
Namaterialuos kulturas montuojuma centra “Upīte” direktors
Mob. tel. +371 29621058
e-posts: [email protected]
#UpītieDzeiveJauka
Rodūšūs dorbu konkurss
Teik izsludynuots rodūšūs dorbu konkurss veļteits Latgolas patriotam i dzejnīkam Ontonam Slišānam
Dzejnīks, rakstnīks, folklorists, nūvodpietnīks i muokslinīks Ontons Slišāns ir zīmas saulgrīžu bārns, dzims 28. decembrī, bet vuordadīnu svieteja 18. janvarī. Itys laiks Ontonam beja rodūšais laiks, kod jis sovu aktivū darbeibu veļteja Zīmeļlatgolai. Raudzeisim sajust Ontona Slišāna goru – pīsadolūt rodūšūs dorbu konkursā.
Mierkis: aplīcynuot pīdareibu i mīleisteibu sovam dzymtajam nūvodam i styprynuot latgaliskū kulturidentitati.
Organizators: Namaterialuos kulturas montuojuma centrs „Upīte”.
Daleibnīki: Latgolys nūvoda školu školāni i pīaugušī.
Nūtikšonas laiks: 2021. goda 13. decembris – 2022. goda 10. janvars.
Konkursa īdvesmas olūts: Ontona Slišāna dzejūļs:
KOTRU GODU
Kotru godu kaids breinums nūteik.
Div teleišus gūteņa atnas.
Treis jiereņi vuškeņai atskrīn.
Visteņa ūlu bez čaulas izdiej.
Zam ūzula zeiļu pībierst kai dečs.
Vacyns puorstuoj peipiet i olu dzert.
Māmeņa seņgaideitu duovonu nūpierk.
Tieteits nu tierga jaunu mašynu atdzan.
Naktī dabasūs kometu radzu.
Sapynā dīnvydu jyuruos maunu.
Kotru godu kaids breinums nūteik –
I es tuo breinuma gaidu.
Te nūlykums:
Rodusus_dorbu_konkurss_2021_LTG.docx
GŪDI
Šūgod svātku koncertu veiduos #FKUpīte, Unknown Artist, Ethno+Jazz, Dainis Skutelis, Rihards Krilovs. Apmeklietojus sageida dažuodi puorsteigumi. Pasuokumu vadies multimuokslenīce Evika Muizniece.
Pasuokumu atbolsta Valsts Kultūrkapitāla fonds
#FKUpīte 5.vido klips nu diska Padzīdam i...
Upītes Uobeļduorzam 20
Pīzavīnoj svinībuom arī Tu!
Nūzaklausī Upītes Uobeļduorza himnu:
Te apsaver, kuo svinejam 19 godu festivalu
A ituo nūsvinejam Uobeļduorza pilngadību
#FKUpīte jov uznāmuse 4 videoklipus
Muzykas i aiļu festivals “Upītes Uobeļduorzs” pyrmū reizi skanēs breivā dobā
Sastdiņ, 19. septembrī, iz sasatikšonu aicynoj vacuokais latgalīšu muzykas i aiļu festivals “Upītes Uobeļduorzs”, bez kura niu jau deveņpadsmitū reizi nav īsadūmuojams rudiņs Zīmeļlatgolā. Ituo goda festivals pyrmū reizi tuo pastuoviešonas viesturē nūtiks breivā dobā. Festivala vadeišona uztycāta raidejumu i pasuokumu vadeituojam Kozmenam, bet latgalīšu muziķu i literatu vydā byus gon “Dabasu Durovys”, “Laimas muzykanti”, “Unknown Artist”, Anna Rancāne, Ligija Purinaša, Ilze Sperga i cyti, kuo ari gaidomi eipašī gosti – grupa “100. debija”.
“Upītes
Uobeļduorzs” ir vēļ arviņ vīneigais festivals, kurs kotru godu puļcej latgalīšu
literatus i muziķus, īpazeistynojūt gon ar jaunim vuordim latgalīšu kulturā,
gon aicynojūt latgalīšu muzyku i literaturu atkluot kotram grybātuojam. Itūgod
festivala dalinīku vydā ir grupas “Dabasu Durovys”, “Unknown Artist”, “Laimas
muzykanti”, “Kei-Rei”, “Trešīs Ņutona lykums”, folkloras kūpa “Upīte”, bet ar
literarajim prīšknasumim prīcēs Ligija Purinaša, Anna Rancāne, Ilze Sperga,
Ineta Atpile-Jugane, Mārīte Slišāne, Karonhisake, Annele Slišāne, kuo ari Māris
Mičerevskis. Itūgod festivala vadeišona uzticāta raidejumu i pasuokumu
vadeituojam Kozmenam (aba Mārtiņam Kozlovskim), kuruo dzymtas saknes ir taišni
Zīmeļlatgolā, bet eipašūs gostu gūdā itūreiz byus grupa “100. debija”. Izmainis
pīdzeivuos ari festivala formats – tys pyrmū reizi nūtiks uorā, eipašajā Upītes
cīma solmu ruļļu estradē, kas vosoras golā sataiseita cīma centrā i tikū
prīciejuse Upītes svātku pasuokumūs. Gaidūt festivalu, tuo reikuotuojs Andris
Slišāns soka: “Uobeļduorzs Upītē byus jau deveņpadsmitū reizi, nu pyrmū reizi
izīsim uorā nu īrostūs kluba sīnu, deļ tuo cīši ceram iz lobu laiku, jo loba
festivala atmosfera byus tuopat!” Bet dzejneica Anna Rancāne pībiļst, ka ituo
goda festivalu nadreikst laist garum, jo kod gon vēļ byuškūt tuoda izdeveiba –
skaiteit dzeju solmu cysu ruļļūs.
Meilas
aiļu i dzīšmu festivala “Upītes Uobeļduorzs” aizsuokums meklejams 2002. godā, i
tys ir vacuokais da ituo nūteikūšais latgalīšu festivals pasaulī. Pasuokuma
idejas autors ir latgalīšu literats, nūvodpietnīks Ontons Slišāns, kurš
sovulaik īsadūmuoja sataiseit sovpateigu dzejas dīnom veļteitu festivalu, kab
popularizātu i saglobuotu latgalīšu volūdu. Pošu reizi festivala organiziešonu
turpynoj Ontona dāls Andris Slišāns ar saimi, saglobojūt festivalu kai
kasgadeju latgalīšu sasatikšonas reizi, kurā skaņ latgalīšu volūda.
Festivala
īejis beleti byus nūpārkami gon bezrindas.lv, gon iz vītas pyrma nūtikšonas 19.
septembrī, suokums 18.00. Beletu cena nu 17.40 leidz 18.00 byus 3,50 €, bet
piečuok 5,00 €. “Upītes Uobeļduorzs” reikuotuojs ir Namaterialuos kulturas
montuojuma centrs “Upīte”, Viļakas nūvodā, Škilbānu pogosta, Upītie.
Festivala
nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds, Latvejas Republikas Kulturas
ministreja, Latvejas Nacionalais kultururas centrs, Viļakas nūvoda dūme,
Zīmeļlatgolas laikroksts “Vaduguns” i latgalīšu kulturas ziņu portals lakuga.lv.
Svātki Upītie - Solmu estrādie
Ontons Slišāns - Upītes Kultūrtelpas pamats
Ontona Slišāna Upītes kultūrviestures muzejā ir īkuortuota jauna izstuode. Stosts par Ontonu Slišānu un pamata īlikšonu "Upītes Kultūrtelpai"
Svātki Upītie
Īsuoksem ar Tekstilmuokslas simpoziju.
Turpynuosem ar U`pītes etnografiskuo ansambļa 40 godu jubileju. Skatiesemies treis teātra izruodes i nūsliegsem ar grupas "Dakota" balli.
Pa vydam, spieļuosem, veiduosem i sportuosem.
Napalic molā!
#UpītieDzeiveJauka
π-dzīdam - Īleiguošona
Izdūts Zīmeļlatgolas veiru dzīšmu albums
Viļakas novada folkloras kopa “Upīte” izdevusi
Ziemeļlatgales vīru dziesmu albumu “Padzīdam i…”, kura ierakstā līdzās
folkloras kopas dalībniekiem piedalījušies arī Renārs Kaupers, Kaspars Zlidnis,
Jānis Strapcāns, Kristaps Rasims, Guntis Rasims, Katrīna Dimanta un citi. Albuma
prezentācija paredzēta 20. jūnijā Upītē notiekošajā pasākumā “π-dzīdam”.
Jaunajā albumā, kas ir jau ceturtais folkloras
kopas albums, iekļautas 17 Ziemeļlatgales dziesmas. Tās savas dzīves laikā no
Upītes puses teicējiem pierakstījis novadpētnieks, dzejnieks, folklorists
Ontons Slišāns (1948–2010). 2009. gadā Ontons Upītes Tautas namā vadīja
meistardarbnīcu “20. gs. pirmās puses visvairāk dziedātās dziesmas Upītes
apkārtnē”, kas bijusi kā ierosme folkloras kopas vadītāja Andra Slišāna idejai
par šo dziesmu ierakstīšanu albumā. 14 albuma dziesmas ir tieši no šīs
meistardarbnīcas, bet tās albumā papildinātas ar vēl trim Upītes puses
dziesmām. Kā mazi bērni vīru dziesmu meistardarbnīcās savulaik piedalījās arī
folkloras kopas dalībnieki, Ontona Slišāna mazbērni Kate un Domeniks Slišāni,
kuri nu ir dziesmu 2020. gada apdaru autori.
Albuma ierakstā līdzās folkloras kopas “Upīte”
dalībniekiem piedalījušies un Ziemeļlatgales dziesmas iedziedājuši arī Latvijā labi
zināmi mūziķi – Renārs Kaupers, Kaspars Zlidnis, Jānis Strapcāns, Kristaps
Rasims, Guntis Rasims, Katrīna Dimanta, Arnis Slobožaņins, tāpat ierakstā
piedalījušies arī Viļakas katoļu draudzes prāvests Guntars Skutels, grupa
“Unknown Artist” un citi.
“Padzīdam i…” vizuālo noformējumu veidojuši Jēkabs
Slišāns un Artūrs Slišāns, dziesmu ierakstus apstrādājis Māris Keišs. Albuma
izdošanu atbalstījuši: Latvijas Republikas Kultūras ministrija, Latvijas
Nacionālais kultūras centrs un Valsts kultūrkapitāla fonds.
20. jūnijā Nemateriālās kultūras mantojuma centrs
“Upīte” aicina uz tradicionālo ielīgošanu Viļakas novadā – pasākumu “π-dzīdam”,
kas reizē būs arī jaunā albuma “Padzīdam i…” prezentācijas pasākums. Albuma
prezentācija iecerēta plkst. 17.00, bet vakara koncerta programma no 18.00.
Pasākumā šogad piedalīsies folkloras kopa “Upīte”, grupa “Unknown Artist”,
grupa “All Day Long”, kā arī “The Evening Sun” un apvienība “Kei-Rei”. Ieeja
albuma prezentācijas pasākumā bezmaksas, vakara koncertā – 1,00 €, nopērkot
biļeti iepriekšpārdošanā bezrindas.lv. Pasākuma norisē tiks ievēroti visi
šobrīd noteiktie pulcēšanās ierobežojumi un drošības noteikumi.
#FKUpīte dreiži laiss tautuos jov caturtū disku
Te karantīnas laika video klips Irēnas Slišānes mīļuokejai dzīsmei - Kiukova zagiuze:
#UpītieDzeiveJauka
#FKUpīte koncerts
Upītes kultūrtelpā projektu byrums
1) Namaterialuos kulturas montuojuma saglobuošona, puormontuošōna i populariziešona Upītes kultūrtelpā i Zīmeļlatgalie.
2) Kūkovas nūvoda bārnu i jaunīšu folkloras svātki Upītie
3) Folkloras kūpas "Upīte" dalība starptautiskejā folkloras festivalā Nowa Ruda, Pūlejā
4) CD - Upītes puses veiru dzīsmes
5) Latvijas Nacionālā teātra , Latvijas Leļļu teātra i Dirty Deal Teatro vīsizruodes Upītie
6) Meilys aiļu i dzīsmu festivals "Upītes Uobeļduorzs"
Sekoj informacejai i brauc gostūs
#UpītieDzei veJa uka


text:
Žėdėkū kuoplīčė
Žėdėkū šv. Onuos kuoplīčė (lt: Židikų šv. Onos koplyčia) īr kuoplīčė Žėdėkū kaima kapūs. Kuoplīčė pabūdavuota 1940-1941 metās, i koplīčės sklepa bova parkeltė Marėjės Pečkauskātės ėr anuos "mamātės" palaikā.
Kuoplīčė ėšbūdavuota palē arkėtekta Juona Muluoka pruojėkta. 1974 metās anon restaurava arkėtekts V. Landsbergis-Žemkalnis. 2004-2005 metās kuoplīčė apėntās bova partvarkīta.
Kuoplītiuo kuožnās metās vīkst Šv. Onuos atlaidā. Vėsū Švėntū dėina ė par kuožnas Vielėnės anuo īr apieravuonamas šv. Mėšės.
Telšiū vīskops Juons Buoruta 2011 m. soteikė kuoplīčē Šv. Onuos varda.
Vėdėnės nūruodasKeisti
Žėdėkū Šv. Juona Krikštītuojė bažninčė


text:
„Tys vyss maņ sasalēdze ar sieliskū, kas beja saimē, bet natyka identificāts, jo nava tuos pošapzinis taidys spieceigys. Vysleidza, nazkaids kulturviesturiskais sluoņs beja. Tūlaik saprotu, ka tys ir tyvejai pi latgaliskuo. I latgaliskais varātum byut tys, pi kuo tys varātum centrētīs. Gribejuos autentiskuoka materiala, autentiskuokys dzeivis, senejuokys sajiutys. I Latgolā tū varēja dabyut. Cytur Latvejā, nu varbyut Lejiskūrzemē, bet na tik koncentrātā veidā nūteikti. Saceisim tai, folklorys ansambļu Latgolā beja vaira nikai vysā puorejā Latvejā kūpā jemūt. Tys dalypa - tei gribeišona saglobuot tū,” raidejumā „Kolnasāta” stuosta Aņss Ataols Bierzeņš.
Tai pamozam, caur kulturu i folkloru A suocs vuiceitīs ari latgalīšū volūdu. Folklorā ir cīši svareigai saglobuot autentiskumu i ite sovs svors ari vītrunai, izsver Aņss. „Ka tu dzīdi dzīsmi nu nazkaidys vītys, ta tev jei ir juodzīd vītrunā. Navarim saceit, ka Latvejis folklorys kusteiba itymā vaicuojumā byutu cīši loba. Cīšī daudzi ir vysaidu nakvalitativu izpiļdejumu.
Struodojūt pi itūs materialu, es saprotu, ka, kaba mes varātum kvalitativai itū vysu izdareit, kotram lobam folkloristam juobyut ari drupeit dialektalogam.
Dabyuoju dziļuok pasavuiceit, pasaklauseit. Latgalīšu volūda ir tūs latgaliskūs vītrunu apvīnuojums, varbyut pat lobuokuo eseņce.”
Pats par sevi i sovom latgalīšu volūdys zynuošonom jis soka, ka pa itim godim ir klivs par sovys i cytu vītrunu apvīnojumu. „Ekspediceju braucieja, folklorista, lingvista apvīnojums. Es raugu dasamāruot informantam, jo vyslobuokais materials vysod ir tod, ka informants pajiut, ka tu esi juo cylvāks, sovejais. Kur es braucu, taidā volūdā es ari raugu runuot. Leidz ar tū, nazkas nu tūs cylvāku ari dalypst i drupeit sasajauc. Aiz tam navar saceit, ka es teirai runuotu nazkaidā vīnā vītrunā.”
Aizvadeituo goda vosorā Aņss Rēzeknis Tehnologeju akademejā aizstuoviejs doktora disertaceju inženeru programā latgalīšu volūdā. Pats dorbs gon vysaidu īmesļu deļ beja saraksteits latvīšu literarajā volūdā.
„Es raksteju pa baltiskam, jo maņ beja skaidrys, ka Zynuotņu akademeja napuorlaiss. I napuorlaiss jī viļteigai, jī napasceis, ka nadreikst, kab nabyutu skandala, jī pasceitu, ka navar atrast nivīna recenzenta, kas saprūt.
Koč maņ i beja pa baltiskam, jī vysleidza navarēja atrast recenzenta, kas byutu pa munai temai. Ar lelom gryuteibom vīnu atroda… Motivaceja beja taišni mozūs volūdu diskriminaceja, kai tyvuokais pīvadums itam ir latgalīšu volūda. Vīnkuorši es saprotu, ka tyvejamuos volūdys sauc par atsevišķom volūdom, bet nazkaidu, pat tuolejamuoku volūdu nazkaidu, ak jau politisku īmesļu deļ, sauc par dialektu i nazkai tai pazamynoj statusu. Maņ ruodejuos, ka vādzātu pastuovēt objektivam, izmierejamam kriterejam, pa kuram varātum nūviertēt cik tyvejamis ci tuolejamys ituos divejis volūdys ir. Tyvejameibys koeficients. Nu i es raudzeju izdūmuot metodis, kai tū varātum dareit. Par īejis datim maņ beja diveji varianti – fonetiskuo transkripceja voi runys aizroksti. Ir, kas dorbojās ar ortografiskū transkripceju, gruomotys i tai, bet es skaitu, ka itys nav objektivai. Ortografeja ir nūsaceita i naatainoj relalū, dzeivū volūdu. Pryncypā es pīruodeju, ka itū var dareit. Skaidrys, ka ite na vīna cylvāka aizdavums, ite cālam institutam vādzātu struoduot.”
Aņss pīzeist, ka jam itys, ‘Covid-19’ pandemejis laiks ir samāra vīglai, jo jam nikod nav bejuse tikai vīna konkreta nūdarbe. Pec juo dūmom vīgluokai dzievuot ar puorlīceibu, ka vysam ir ari sovs pozitivais pīnasums.
„Deļ taidu cylvāku, kurim ir deveni dorbi i dasmytais bods, itys laiks ir vīgluokai puornasams nikai deļ taidu, kurim ir vīns dorbs. Tūlaik jī ir cīši atkareigi nu tuo, kas tys beja par dorbu i kas ar jū niu nūteik. Maņ laika vysleidza nav, maņ ir kū dareit. Pasuocīņu datryukst, sevkuram muzykantam gribīs izīt ari pi publikys. Deļ dzīšmu raksteišonys varbyut niu pat vaira laika palīk. Ir daguojušs rūkys leidz taidim dorbim, leidz kurim vysu laiku nadaguoja. Itys ir pozitivs pīnasums. Vierteibu puorviertiešona, ite deļ cylvāka izaugsmis ari pozitivai. Es naasu sirdeigs iz ituo laika, maņ pryncypā ir interesnai. Maņ pateik.”
Sovys muzykaluos gaitys ar darbeibu folklorys kapelā „Maskačkas spēlmaņi” jis aizsuoce jau 1995. godā. Pa itim godim izdūti ari vairuoki muzykys albumi i saraksteitys dzīsmis. „Es nagaideju, ka juos itai aizīs tautā. Pryncypā ir pat nazcik dzīšmu, kas jau ir folkloriziejušuos cīšī mudrā laikā. Ir daudzi latgalīšu dzīšmu, kurys ir izdūmuotys pa čyuliskam i piečuok puorcaltys. Tū var just. Ja izraizis juos ir raksteitys latgaliski, tī izreizis ir taidys formys, kurys pa čyuliskam saītu cytim vuordim i naskanātu. Tys nazkai aizgiun. Lobūs latgalīšu volūdys zynuotuojus tys nazkai pagiun. Golvonais, prūtams, ir tys, ka tymuos ir personeigys sajiutys i ka tys īt nu sirds. Nu sirds iz sirdi. Es naprūtu i pat nagrybātu raksteit dzīsmi pa pasyutejumam. Munuos dzīsmēs ir teiri personiskys sajiutys, kurys es asu puordzeivuojs pats i piečuok projicēju iz pasauli. Tei actena, pa kuru es pasaveru ir radzu, kai tys paruoda nazkaidu leluoku problemu. Ap tū ir tuos dzīsmis.”
Vaicuots par tū, kaidai juobyut eistyn latgaliskai dzīsmei, Aņss pīzeist, ka ite ir svareigi taišni vuordi, volūda.
„Eistynai latgalīšu dzīsmei ir juobyus radeitai latgaliski. Vuordim. Jei nadreikst byut puorcalta nu cytus volūdys, jo tī pādi tod taipat palīk.
Melodeja pat var atīt, bet tī vuordi nadreikst byut puorcalti, bet ir originalā pa latgaliskam bejušs. Vuordi iznas volūdu, volūdys šmukumu. Jī naatdarynoj cytu volūdu.”
Aņss pauz nūžālu par vaļsts politiku daudzu godu garumā, kas nikod naasūt bejuse vārsta iz Latgolys atteisteibu i iteinis vierteibu saglobuošonu. Taipat jis nagativai viertej iteinis apdzeivuoteibu, kas ar kotru godu eimūt mozumā.
„Tys, kas ite ir pats šmukais – volūda i kultura. Jei ir sovpateiga i pryncypā, tys itūšaļt teik paturāts minimalai, kai turisma prece, bet ar tū nav pīteikami. Na jau tei turisma prece ir šmuka. Šmuka tei volūda ir tod, ka jei ir dabeiga, ka jū puornas nu audzis audzē. Dīmžāļ Latvejis Republikā jau nu Ulmana apvārsuma šalts piļneigi konsekventai, Padūmu laikūs ari, jei teik iznycynuota. Latglīšus kai tautu, iznycynoj, puortautoj, asimilej. Itei ir varbyut naoficiala, bet taida tīša vaļsts politika. Pādejūs godūs vaira runoj par tū, ka Latgola ir vierteiga, bet tuoluok par runuošonu nav izdareits. Viņ īdūd kuļturai nazkaidys tyukstūšys, bet juosaprūt, ka tū var saglobuot, tikai radikalai i pryncypialai puortraucūt asimalativūs procesus.”


text:
Ādažu nūvods
Ādažu nūvods (latvīšu: Ādažu novads) irā pošvolds Vydzemis vokorūs, natuoli nu Gaujis ītakys jiurā. Tur rūbežu ar Saulismalis nūvodu pūstumūs, Siejis nūvodu pūstumūs i reitūs, Iņčukolna nūvodu reitūs, Garkaļnis nūvodu dīnavydūs i Carnikovys nūvodu vokorūs. Pošys leluos nūvoda solys irā Ādaži (nūvoda centrys), Aļderi, Atari, Āni, Boltaisazars, Birzinīki, Garkaļne, Kadaga, Staprini, Divazari, Iļkine, Eimuri.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
1935 godā Reigys apleiciņa Ādažu pogosta pluots beja 402 km² i tymā dzeivova 3338 cylvāki.[1] 1945 godā pogostā roduos Ādažu, Berģu, Carnikovys i Garkaļnis solys pošvolds, a pogostu 1949 godā likvidieja. Ādažu sola bejuse Saulismalis (1949—1956) i Reigys (par 1956 gods) rajonā. Ādažu solai 1954 godā daškiera Carnikovys solu. 1974 godā daškiera likvidātū Mangaļu solys kolkoza «Ādaži» teritoreju, a dali teritorejis daškiera Berģu solai. 1977 godā daškiera dali nu likvidātuos Berģu solys i dali nu Garkaļnis i Vangažu solys teritorejis.[2] 1990 godā solu otkon puorsauce par pogostu. 1992 godā nu Ādažu pogosta atškiera nu jauna veiduotū Carnikovys pogosta teritoreju. 2006 godā pogostu puorsauce par Ādažu nūvodu.[3]
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Fēlikss Cielēns (1888—1964) — latvīšu politiks, uorejū lītu ministrys (1926—1928) i rakstinīks
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001—2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Taiss:Latvijas PSR iedalījums
- ↑ (latvyskai) Ādažu novada pašvaldības nolikums
Teiklavītys[pataiseit | labot pirmkodu]


text:
Aivars Mackevičs: Bez saimnīciskuos darbeibys Latgola byus tikai folklora
Roksta autore: Laura Melne
Turisma portala “BalticTravelNews” direktors AIVARS MACKEVIČS ir vīns nu tūs cylvāku, kurūs Reigā sateikūt, iz reizis ir skaidrys – jis ir latgalīts! Gondreiž kotru sarunu jis īsuoc ar vuordu “Vasals!”, bet golvyspiļsātys centra kopejneicā, kur kotru dīnu īt dzert kopeju, reitišku pīduovuojuma saroksta viersā piec pastuoveiguo klienta īrūsynuojuma lelim burtim raksteits “Lobs reits!”. Aivars nu sova latgaliskuma nav kautriejīs nikod, par kū līcynoj i juo darbeiba Latgolys Studentu centrā 90. godu suokuos i cyti padareitī dorbi. Vērtīs atpakaļ jam eipaši napateik, partū myusu saruna beja na tikai par jau pīdzeivuotū, bet ari ar skotu iz prīšku.
Students vuica školuotuojus
Atmūdys laiks Latvejā 20. g. s. 80. godu beiguos veicynuoja ari latgaliskuo atsamūsšonu. Tyka dybynuotys vairuokys latgalīšu bīdreibys, tymā skaitā ari Reigā. Rūseiba suocēs latgalīšu studentu vydā, kas 1990. godā izveiduoja “Latgolys Studentu centru” (LgSC). Vīns nu organizacejis dybynuotuoju beja ari Latvejis Universitatis Geografejis fakultatis students Aivars Mackevičs nu Skaistys. Tūreiz jis tikū beja atsagrīzs nu dīnasta padūmu armejā, tok latgaliskuo pošapziņa augstā leiminī jam beja jau pyrma tuo. “Jau nu poša suokuma, kod atbrauču iz Reigu, tys beja 1986., 1987. gods, es gondreiž vysur runuojūs latgaliski. Tys beja muns pryncyps. Tai kai es beju ceikstūņs i vīns nu lobuokūs Latvejā, maņ baiļu nabeja. Kai gribieju, tai runuoju.”
“Latgolys Studentu centra” darbeiba aizasuoce ar vāluokuo organizacejis vadeituoja Ivara Litavnīka sludynuojumu Universitatis gazetā, aicynojūt latgalīšu studentus apsavīnuot. Atsauceiba beja lela, organizejā dorbuojuos ap 150 cylvāku. “50 cylvāki beja aktivi, bet vysaktivuokuo beja apmāram 20 cylvāku grupa,” raksturoj Aivars. Jūs vydā beja ari taidi niu zynomi vuordi kai jurists Agris Bitāns, izdevnīceibys “Žurnāls Santa” direktors Māris Ančs, izgleiteibys i zynuotnis ministre Ilga Šuplinska, Nacionaluo botaniskuo duorza direktors Andrejs Svilāns i cyti. Kūpā tyka sprīsts par Latgolys atteisteibu, organizāti vysvysaidi pasuokumi i pat izveiduota sova teatra trupa, uzturāti kontakti ari ar Jelgovys studentim. Pa vysu Latgolu tyka izplateitys uzleimis ar uzrokstu “Brōli latgali, esit stypri sovā gorā!”. Aivars stuosta, ka Reigys studenti sajāmuši ari puormatumus, ka latgaliskais uztraucūt viņ jūs, bet na cytus. Tys lics jam paveikt poša leluokū dorbu LgSC ītvorūs – apmeklēt vysys Latgolys školys i tamuos veikt vydsškolānu i školuotuoju aptauju par latgalīšu volūdu i Latgolys kulturvidi. “Aptaujuoju vairuok kai 3000 školānu i 600 školuotuoju. Div mienešus beju ceļā, apstaigojūt školys. Tūlaik maņ vēļ nabeja mašynys, brauču vysaiž, ari ar stopim. Piec tam apkūpuoju datus. Ka saleimieja vysys tuos lopys kūpā, saguoja 12 metru,” jis smaida.
Pietejums, kas beja ari Aivara kursa dorbs, pīruodeja, ka Latgolys jaunīši saleidzynūši moz zyna poši par sovu dzymtū pusi, juos geografeju i viesturi. Tuo rezultati tyka publicāti i rajonu, i centralajā presē, ari latvīšu laikrokstūs uorvaļstīs, jaunais geografejis students pat vadejs seminarus školuotuojim par napīcīšameibu vaira vuiceit par dzymtū nūvodu. Piec publikacejis Vuocejā Aivaru īvāruoja vuocu katuoļu organizaceja, kas pīduovuoja jam sovu stipendeju. “Vuocu volūdys zynuošonu maņ tūreiz eisti nabeja, bet 1992. godā es aizbrauču iz Vuoceju studēt.”
Latgaliskuo nūklusšona i pasamūsšona
Pyrmajā godā Vuocejā Aivars vaira vuicejīs volūdu, bet turpynuojumā studiejs geografeju i turismu. “1993. godā es īsastuoju Trīris Universitatē i pabeidžu tū ar izcileibu. Div godus tī ari nūstruoduoju, bet maņ nabeja dūmys tī palikt, lai ari olgys ziņā, prūtams, vyss beja cīši labi.” 2000. godā jis atsagrīze Latvejā i suoce dorbuotīs turisma jūmā, kū turpynoj ari itūšaļt.
“Vuoceja maņ cīši daudz kū deve. Es ari tagad varu īsaceit vysim jaunīšim, kam ir īspieja, vysmoz iz pusgodu voi godu dūtīs iz uorzemem. Tu pats sev pīruodi, ka esi patstuoveigs, i ari daudz īgiusti tamā vidē. Tu vari gruomotys laseit, bet tei ir tikai tova iztēle, tī tu daudzys lītys redzi iz vītys,”
soka Aivars Mackevičs, lai ari pīzeist, ka niu atškireiba storp Latveju i Rītumeiropu ir daudz mozuoka, bet tūlaik, 90. godūs, tys bejs kai dīna pret nakti.
Cikom Aivars studēja Vuocejā, apseika ari LgSC darbeiba. Aktivuokī bīdri pabeidze studejis, izveiduoja saimis, beja juodūmoj par dorbu i iztiku, vaira nabeja tik daudz breiva laika kū veļteit latgaliskuom aktivitatem. Kaidu šaļti latgaliskais otkon nūklusa, bet tod otkon atsamūda jau ar latgalīšu muzykys starpnīceibu, kas, piec Aivara dūmu, padarejs latgalīšu volūdu par mūdis lītu. Tok Aivars skaita, ka 90. godu suokuma “Latgolys Studentu centrs” ir atstuojs palīkūšus pādus Latgolys kulturā. Daudzi organizacejis bīdri vys vēļ aktivi dorbojās latgaliskajā kulturā, teik atteisteiys ari tūlaik dzymušys idejis.
Latgalīšam ir juoizaceļ
Latgaliskuo pošapziņa Aivaram Mackevičam ir rodusēs jau bierneibā nu saimis, kur vysod runuots viņ latgaliski. Aizīmūt iz školu, Aivars nav zynuojs latvīšu literarū volūdu, nav saprats, parkū školuotuoja jam līk runuot latvyski, ka jis jau tai runoj. Ari vysi klasisbīdru vacuoki ar školuotuoju runuojuši literarajā volūdā, tok Aivara tāvs bejs vīneigais izjāmums. “Muns tāvs vysod runuoja latgaliski. Maņ pat vīnu breidi beja kauns, praseju, voi jis navar parunuot tai, kai cyti. A jis maņ soka: “Kas, jei mani nasaprūt!?”” Tū Aivars atguoduojs jau vāluok, kod veics školuos aptauju. Tamā atsakluojs, ka 80% Latgolys školu školuotuoju beja latgalīši, kas nūzeimoj, ka jim ari navarēja byut nikaidu problemu saprast latgalīšu volūdu. Tāva saceitais atstuojs lelu īspaidu, ari Aivars pats ar sovim bārnim runoj tik latgaliski, lai ari pīzeist, ka jī, dzeivojūt Reigā, poši tik labi latgaliski narunoj. Taipat latgaliski teik uzrunuoti vysi latgalīši sevkurā vītā i dzeivis situacejā.
Aivars stuosta, ka jis praktiski vysod, pat dzeivojūt Vuocejā, ir sasavasaluojs ar vuordu “vasali”, sokūt tū ar smaidu i pozitivu energeju. “Ar harizmu tu vari īpūteit cylvākim, ka tys ir baigi forši. I jī pi tevis pīsavalk. Jī ari grib nu reita byut tik energejis pylni kai tu.” Jam ruodīs, ka latgalīšam ir juoizaceļ, juobyun lobuokam, stypruokam, energiskuokam, lai ruodeitu pīmāru cytim i radeitu par sevi pozitivu tālu.
“Ari nu mārketinga vīdūkļa – ka tu te Reigā aizarunoj latgaliski, tu palīc cylvākim pruotā. Tys ari ļaun sabīdreibā atpazeit sovejūs, eipaši agruok, kod latgaliskais vēļ nabeja tik mūdeigs i trendeigs.”
Bez ekonomiskuos atteisteibys nabyus ari latgaliskuo
Aivars skaita, ka latgaliskajam ir moz perspektivu, ka natiks styprynuota regiona saimnīciskuo dzeive. Latgalīšam ir juosajiut kai boguotam cylvākam sovā zemē. Vīna nu lītu, par kū jis daudz publiski izasacejs, ir autobāņu tryukums Latvejā. “Ka Eiropā 200 km veic stuņdī voi maksimums div stuņdēs, tod Latvejā tuos ir četrys stuņdis,” soka Aivars, nūruodūt, ka infrastrukturys tryukums ir leluokuo problema – nivīns uzjiemiejs itaidā situacejā eksportspiejeigys ryupneicys Latgolā taiseit nagribēs, ari turisti brauc mozuok. Latgaliskū apdraud ari lauku izatukšuošona. “Ekonomika jau cylvākus nu jūs izdzyna uorā, na jau latgaliskais, čyuliskais voi krīvyskais.” Piļsātā, kur spieceiga ir multikulturaluo vide, saglobuot sovu latgaliskū identitati, piec juo dūmu, ir daudz gryušuok. “Daudzim tys varbyut var napatikt, bet dūmoju, ka pyrmajā vītā ir saimnīciskais, tikai piec tam ir latgaliskais. Taipat kai vysim dzeivē – pīcys sešys dīnys mes struodojam, lai svātdīni varātu svieteit. Lai atteisteitu Latgolu, juosuoc ar kuorteigi saimnīciskū darbeibu. Bez saimnīciskuos darbeibys Latgola byus tikai folklora.”
Problemys ar tualetem i sātys lopom
Kū Aivars Mackevičs kai ituos jūmys eksperts dūmoj par Latgolys turisma atteisteibu? Jis pīkreit, ka niu ir izaveiduojuse sova veida ass, kas pīvalk turistus – Daugovpiļs ar Marka Rotko centru – Aglyuna – Rēzekne ar “Goru”. Aktuali ir ari dobys objekti, Latgolys azari. Tok lelu kritiku jis veļtej attīksmei pret sanitarū jūmu – Latgolā asūt lelys problemys ar tualetem, dušom, kas piec Mackeviča dūmu, ir pats svareiguokais, partū ka juos apmeklej piļneigi vysi.
“Ir juobyun sajiutai, ka, kod tu tualetē nazkaidu īmaslu deļ ēd pankūku i jei nūkreit zemē, tu vari jū dreiziņkai paceļt i apēst da gola. Ka taida sajiuta ir, tod vyss ir kuorteibā. Puorejuos telpys var nabyut tik perfekti teirys, bet tualetei juobyun sakuortuotai. Nu ituos telpys rūnās uzticeiba vysam puorejam.”
Leluokuo problema vysys Latgolys mārūgā, piec Aivara dūmu, ir lobys turisma sātys lopys tryukums. “Turisma informacejis centri struodoj labi, bet kūpejais skots iz Latgolu ir biedeigs. Teoretiski ir pat div lopys, bet nivīnā eisti nav kuorteibys. Mes asam vīneigais Latvejis regions, kam nav sasaistis ar Reigu, mes asam 150 km attuolumā, puorejī ir tepat natuoli. I, ka mums vēļ nav komunikacejis…” Aivars soka, ka tys nav pat lelys naudys vaicuojums, vysu varātu sakuortuot pavysam vīnkuorši. “Pītyktu ar treis cylvākim. Vīns, kas braukalej apleik i reklamej Latgolu uorpus juos, ūtrys – struodoj pi datora ar sātyslopu, trešais – tīpat Latgolā, kas paleidz turisma pakolpuojumu snīdziejim.” Tys paleidzātu ari radeit vīnuotu vizeju par Latgolys atteisteibu, kuo niu tryukst.
Tāva sāta kai energejis uzluodis staceja
Lai ari Aivara kasdīna paīt Reigā, jis bīži brauc ari iz Latgolu, kur dzeivoj juo vacuoki. Voi Aivars nikod nav dūmuojs par atsagrīsšonu iz pastuoveigu dzeivi dzymtajā sātā? “Es kai geografs navaru ilgi nūsēdēt vīnā vītā. Bet tāva sāta ir energejis uzluodis staceja. Treis dīnys Latgolā maņ dūd daudz vairuok kai nedeļa Turcejā.” Aivars dūmoj, ka vēļ kaidus 15–20 godus varātu “pasadauzeit pa Reigu”, bet tuoluokais dzeivis plāns varātu izavērt tai: nedeļu laukūs dzeivoj vīns, nuokušajā atbrauc draugi, tod otkon nedeļu vīns, bet catūrtajā – brauc gostūs pi kaida cyta. Jam svareiga ir mobilitate, bet dzymtys sāta vysod palīk kai bāzis staceja. Aivars skaita, ka cylvākim navajadzātu pamest i puordūt sovys lauku sātys. Pīredze ruoda, ka agri voi vālu nostaļgeja piec jūs pasaruoda. “Ceru, ka ari munim bārnim vīta, kur jī ir pavadejuši vysys sovys vosorys, ir tikpat svāta kai maņ.”


text:
Ovstõd komisij nõtkõmõd, ovstõd oponent, jemāndõd ja izāndõd!
Amā ežmi kizzimi, mis doktārtīestõ “Līvõ kērakīel suggimi” rõkāndõs um rabāgõn pǟzõ pigātagā jegāīdõn, um – mikšpierāst se doktārtīe um kēratõd iļ līvõ kērakīel.
Sīen um setmiņ alīztõ. Ežmõks ma īž um perīņ līvližist. Ja tǟnõ Tartu Iļīzskūolõ ma tuļ oppõm ja tuņšlõm kūoḑõn līvõ kīeldõ, sīepierāst, ku täsā līvõ kēļ sōb opātõt ja tuņšlõt jõvā pigātagā sadā āigastõ agā vel jo kōgim. Täsā Tartus tuļțõ ulzõ 1920. āigastiš ka ežmizt īlmalizt līvõkēļizt rōntõd, sīdš līedab tuņšliji pǟgiņ kēratõkši, kežkēridi ja mūḑi materiālidi iļ līvõ kīel, rovusk, etnogrāfij, istōrij ja pǟgiņd munt ažād. Tuoizõks jõva 15 āigastõ ma īž um jellõn līvõ kērakīel kazāntimiz ja kõrdõlpanmizõks. Bet kuolmõndõks ja amā tǟdzizõks um se, mis līvõ kērakēļ võib tarmõ kīel tuņšlijizõn.
Līvõ kērakēļ um kazzõn pigā 150 āigastõ. Se um pitkā āiga īd piškīz kīel pierāst, midā perīz kōd āigastsadā āigal mitīds irgs äb ūo rõkāndõn jemīņ äbku kuolm tūontõ rištīngtõ. Se vȯlks pitkā āiga ka jegān mūn jo sūr kīelõn.
Až mēg vaņtlõm līvõ kīeldõ munt nābõrgõd – leț agā ēsti kīel kūoral, um kītõmõst, ku līvõkēļiži ulzandõkši äb ūo pǟgiņ. Sīes doktārtīes, mis kōļõb vaņtlõ ämḑi līvõ kērakīel ovātidi, um īdskubs tuņšlõt 29 ovātõ, nēšti 19 ulzandõkst, 2 āigakerrõ, 6 kežkerrõ ja 2 seļļizt kežkerrõ, iļ mis um tieutidi, bet mis tunšlijizt äb ūotõ käddõ sōnõd. Siestõ um nǟdõb, ku līvõ kērakīel ovātõd lug sugīd äb ūo nei sūr nemē nägțõbõks ēsti agā lețkīelõn, missõs jegā āigast rōntidi tulāb ulzõ tūontiņ.
Sīel īž āigal līvõ kērakīel kazzimi ja kazāntimi um vȯnd väggi pakāndi ja joudzi. Jegā ōrali ulzandõks agā kežkēra um lebbõ mõttõltõd, īžki. Se um jo täudli äbku jedmõļizt, sīest ātõ lieudtõbõd ūd, pǟgiņsuglizt ja eņtšvīțõ kērakīel pūojmõtkõd. Sīegid jegā ulzandõks agā kežkēra jatkõb īdtõ kērakīel irdõkstõ. Jegā ovāt um īžki ja eņtšvīți sam pigātagā kūoḑizõs līvõ kērakīel suggimizrieks.
Pitkā istōrij, piški ovātõd lug, pǟgiņsuglizt pūojmõtkõd ja joudzi kazāntimi īdskubs um se, mis tīeb līvõ kērakīeldõ täudstiz īžkizõks äb set Vāldamīersūomõ kīeld, bet ka jo laigāld Eirōp kīeld siegās. Līvõ kērakīel suggimizistōrij võib tarmõ pǟgiņ abbõ ja nõvvõ nänt kīeldõn, kīen kērakīeldõ paldiž set irgõbõd kazāntõ.
Kērakīeldõ tuņtšlõs um tǟdzi vaņtlõ siedā kōdstõ kilgstõ. Ežmi um ovātõd istōrij – nänt suggimiz āiga, kūož, tējizt, kȭlbatijizt. Až se um tieudtõb, tuņtšliji võib paŗīmstiz sōdõ arū kīelpūojmõtkist, sīest, mis ja mikšpierāst um tīedõd. Tuoi um ovātõs kȭlbatõd kēļ. Se tegīž äbțõb paŗīmstiz arū sōdõ kui ja mikšpierāst kērakīel ovāt um suggõn. Mūndakõrd, īžkiz līvõ kērakīels, ovāt kīel tuņšlimi äbțõb tīedõ vizāks ovāt tīemiz aigõ ja ka tējiži.
Nei līvõ kērakīel ovātõd istōrij tuņšlimi äbțiz ulzõ seļțõ siedā, ku līvõ kērakīel kēravīț alīzõks äb ūo sugīd lețkīel kēravīț neku saggõld kēratõbõd, bet sūomõ-ugrõ fonētli kēravīț, mis um jo obbõ lețkīel kēravīțõks jo ītizõks tīedõd. Nei īž kīel pūojmõtkõd tuņšlimi äbțiz vizāks tīedõ nägțõbõks Līvõd Īt alīzkēra ulzõ āndamiz ja pigātagā amād līvõ kīel kežkērad kubbõpanmiz āiga.
Iļ līvõ kīel kazāntijizt rõkāndõs um kītõmõst, ku līvõ kērakīel kazāntimizõks, neku se doktārtīe ka sieldist nägțõb, amā jemīņ ātõ jellõnd līvlizt īž – kalāmīed, kestārd, skūolopātijizt. Kīeltieudmīed ātõ andõnd näntõn jõvvõ nõvvõ ja abbõ, ne paņtõ nänt sidāmiž tōmiz līvõ kērakīeldõ kazāntõ, bet izt tīetõ siedā tīedõ nänt azmõl. Kui kīeltieuds võiks seļļizt sõnnõ kȭlbatõ, um līvõ kērakēļ naivi, nei īž nemē naivi um ka līvõd kuņšt ja kērandõks.
Amā paŗimstiz amā līvõ kērakīel istōrij nägțõb seļļi äbtundtõb kēratijiz kēra āigakēra “Līvli” 1934. āigast märts nummõrs: “Luggõs Rāndalizt āigarōntõ, siļmiz sadāb kērā “Valoda un valodas “meistari”” (Kēļ ja kīel mēstard), kus vaimizt sõnādõks attõ laitõd ne, kis ātõ mäd kīeldõ ja kēratimizt kuigid kōļõnõd parāntõ ja attõ eņtš mõtkõd pierrõ sīes ažās midēid tīenõd. Seļļizt mīed attõ vȯnnõd eņtš rāndalist vailõ, ja kui tīedamõ, ne äb ūotõ iļīzskūolis kǟnõd ja kīel ažās sīepierāst veitõ mūoštabõd. Agā nei ku paŗīmidi kīelmēḑi iz ūo, ja ne neiztõ, kui jarā kullõn um rāndakēļ ja täm kēratimi, siz ne tōžtõ midēid sǟl äbțõ eņtš mīel pierrõ, kui ja kuijen ne ni mūoštiztõ. Ja se äb ūo äbīț knaš ažā nēḑi laitõ. Jaš ka ni nänt mõtkõd äb ūot vȯnnõd õigizt, agā jõvā tōmi midēid tīedõ sīesõ ažāsõ, kuigid vȯļ.”
Ku ma īrgiz tuņšlimiz, ma kōļiz tīedõ siedā nei, nemē jedmõl mīnda äb vȯlks mitikš līvõ kērakīeldõ tuņšlõn, äb ka ma īž. Ma tōž ūdpǟl, ūd pilkõks vaņtlõ lebbõ ammõ, mis munt ja ma īž um rõkāndõn agā kēratõn iļ līvõ kērakīel, iļ ovātõd, iļ nēši kȭlbatõt pūojmõtkõd. Nei ma lūotiz lieudõ midāgõst, mis ma īž ja ka munt līvõ kērakīel tuņšlijizt äb ūotõ pannõd tǟdõl. Ja se tuoi viļļõ.
Nägțõbõks neku sai kītõd jõvā jedmõl, tuņšlimi vizāstiz min jedmõļiz arrimiz iļ sīe, ku līvõ kērakīel kēravīț alīzõks äb ūo lețkīel kēravīț. Sīel īž āigal ūd pilkõks tīedõd tunšlimi nägțiz ka siedā, ku iļ pīemdõks ja diftongõd pitkit tǟtimiz lețkīel vīțõ ja līvõ kērakīel kēravīț tīemiz jo ītizõks lețkīel kēravīțõks, um tiennõmõst līvõ lūoltijizt ja pitkā-āigaliz āigakēra “Līvli” tuoimijizt Kōrli Stalte ikšiggiņ, kis īrgiz siedā kȭlbatõ ja kȭlbatiz vaņtlõmõt munt kērakīel kazāntijizt arrimizõn.
Agā amā tǟdzi, mis seļļi kilgõakkimi äbțiz tīedõ vȯļ kizzimiz sēļțami, iļ mis līvõ kīel tunšlijizt āt murdõnõd pēḑi pigā 80 āigastõ – kui ja mis murdkõks um tulktõd 1880. Matteus evangēlium. Õigistiz kītõs äbțiz se seļțõ siedā, ku sīen rōntõn äb ūo sugīd tulkijizt vȯnd, bet se um kubbõ pandõd kōd jedmõļiz rōntõ tekstist, tuoimdõd ja nustõd iļļõ fraktūr kēravīț pǟl ja um täužīņ mōgõrlīvõd murds.
Jedmõl tuņšlimiz irgimiz vȯļ tǟdzi sōdõ arū sīestõ, mingiži ovātidi vȯlks kȭlbātõmõst ja tuņšlõmõst. Pierrõ mõtlimizt ja aigimizt sai sieldõks, ku kērakīel ovātõn um vȯlmõst seļļizõn, mis um loptõd – ulzandõksõn agā sīe kežkēran, mis nägțõks mingiz astāmõ līvõ kīel kazāntimizõl. Sīel īž āigal vȯļ tǟdzi, laz ovāt vȯlkõ mõttõltõd kȭlbatõbõks jemākēļizt līvlizt pierāst ja sīe tīemiz jūs mingi jemākēļi līvli vȯlks ka jaggõ võttõn, sīestõ ovātõs kȭlbatõd līvõ kīelõn vȯļ vȯlmõst perīņ jemākēļižist līvližist. Se paņ tuņšlimizõs kȭlbatõm set nēḑi ovātidi, mis ātõ ulzõ antõd agā kubbõ pandõd ežmižist līvõkēļižist rōntist – 1863. āigasts ulzõ antõd Matteus Evangeliumist – 1982. āigasts kubbõ pandõd Līvõ lūol antolōgij kežkēra sōņõ. Mūnda tuņšlimizõs vaņtõltõd ovāt īrgandõksõs mõttõltõd ummiztõn täužīņ iz vastāt, bet ne tikkiž vȯļtõ seļļizt, midā sīes tuņšlimizõs vȯļ vaņtlõmõst. Laz līvõ kērakīel bīlda vȯlks täudli, īžkis jags saitõ vaņtõltõd munt jo obbõ ulzõ tunnõd ovātõd ja se tīe, mis līvõ kīel kõrdõlpanmiz pierāst um tīedõd perrizt – pigatagā kuolmkimdõ – āigastõd āigal.
Līvõ kērakīel ovātis kȭlbatõd kīel tuņšlimiz pierāst vȯļ vajāg merktēḑi, mis äbțõkst īdskubs vaņtlõ līvõ kērakīel kazāntimizõl kȭlbatõd pūojmõtkidi ja vȯlkstõ lieudtõbõd pigā jegāst ovātõst. Sīeks sai võttõd 23 merktǟtõ nei īeldopātõksõst, formopātõksõst, ku ka sõnavīļast. Nänt mērkõd īdkubs vaņtlimi tarmiz sōdõ iļvaņtlimiz iļ līvõ kērakīel suggimiz, pūojmõtkõd kȭlbatimiz ja ovātõd eņtšvailizt siḑīmõd.
Až nänt merktǟdõd alīz pǟl rõkāndõ līvõ kērakīel suggimizõst, võib pānda tǟdõl, ku mõitõkst kērakīels āt amā jemīņ sidtõd kērakīel kȭlbatimizõks, lieppimizõks īžkizt kīelmūrdõd kȭlbatijizt vailõ, īeldimiz nägțimizõks kēras, tōmizõks sōdõ īdkȭrdalizt kērakīeldõ, tōmizõks pūdstõ līvõ kīeldõ lețkīel mȯjjimizõst, tōmizõks ūd pǟl kȭlbatõ līvõ kīels sīest jõvā kaddõnõd ažḑi, ja jegā kērakīel kazāntijiz eņtš mõtkõdõks iļ siedā, mingizõn kērakīelõn vȯlks vȯlmõst. Ežmizkõrd tīedõd iļvaņtlimi iļ līvõ kērakīel suggimiz ežmižist rōntist tämpizpǟva sōņõ min mīelstõ ka um sīe tuņšlimiz amā tǟdzi rezultāt.
Iļvantlimi nägțõb, ku līvõ kērakīels um nǟdõb kakš kērakīel irdõkstõ – 19. āigastsadā ja 20. āigastsadā tradītsij. 19. āigastsadā ovātõd ātõ eņtš vaisõ vizāstiz sidtõd, bet 20. āigastsadā ežmizt ovātõd tīemizõl äb ūo 19. āigastsadās irgdõd kērakīel irdõkstõ kūoḑõn jatktõd, kuigid mūnda ažā um jedmõļižist ovātist tikkiž kȭlbatõd ka jo obbõ.
Ka 20. āigastsadā irdõksõs ātõ nǟdõbõd sieldizt astāmõd. Ežmizõks ātõ amād 1920. āigastiš vaļmõks tīedõd ovātõd. Nänt tējizt ātõ vȯtšõn ja tarmõn kȭlbatimiz pierāst ūži pūojmõtkīdi, ikš jag nēšti um kērakīels ka īend. Tuoi 20. āigastsadā astām väggi sieldist īrgõb āigakēra „Līvli” ulzõ tulmizõks 1931. āigasts, ku kērakīels īrgõbõd kȭlbatõ pǟgiņ ūži pūojmõtkīdi, nänt siegās ka 1920. āigastiš tarmdõd. Nēḑi pūojmõtkīdi līvõ kērakīel kazāntijid kȭlbatiztõ 1960. āigastõd lopāndõks sōņõ. 20. āigastsadā kuolmõz astām, mis lǟb jeddõpēḑõn ka tämpõ, um sidtõd jemākēļizt līvlizt veitimõks īemizõks ja īrgõb 1970. āigastõd īrgandõksõst, až sugīz ūž līvlizt tagāntuļļijizt sugkazām, kis līvõ kīeldõ jemīņ iz mūošta ja sīepierāst kērakīeldõ vȯļ tīemõst immõr nei, laz kēratõd kēļ vȯlks jo īti īeldimizõks ja kīel kȭlbatimizõks.
Pigā 150 āigastõ āigal līvõ kērakēļ um joudzist kazāntõd – ežmižist kīel nägțõbõdõks mõttõltõd tekstist tieudlizt kērad ja internet ulzandõkst sōņõ. Tämpõ, ku jemākēļizt līvlizt lug pakānd īeb jo veitimõks, kērakīelkõks suggõbõd ūd ulzandõkst, siedā kȭlbatõbõd kīel opātimizõs, ja kūoḑõn līvõ kērakēļ um se, mis vīb jēddõpēḑõn ka līvõ kīel kȭlbatimiz.


text:
Virpesē II. Naujuojė bonga
Virpesē II. Naujuoji bonga (onglėškā: Tremors 2: Aftershocks) īr muonstru kuomedėjė, ėšlēsta 1996 m. JAV. Anuo ruod kap pagrėndinis vēkies Erls Basets (ons bova ė pėrma filma persuonažos) Meksėkuo kovuon so puožemėnēs gīvūnās – čiopuoidās.
SiožėtsKeisti
Erls gīven ramo gīvenėma Perfekšėna miestalie, Nevaduo, JAV, (anam vėka pėrms sosėdorims so čiopuoidās pėmruo dalī) nū gaun žėne ėš Meksėkuos naptas fėrmas darboutuoja Gradī Hōver, kū Meksėkuo pasiruod čiopuoidā. Anėdu vīkst ė Meksėka i ten nesonkē naikin čiopuoidos. Ont sekontios dėinos prietelē pasikvėit i dėdli amonicėjės megieja Burt Gummer. Anie pasėdali ė gropales ė naikėn padaros. Nū nakte Greids ėr Erls pasteb kū vėins kėrmins nodviese ėr ėš ano kažkas ėšlėnda. Kadongi prietelē bovo sovare sava mašėna, anie ėšsikvietė pagelbuon Pedro, nū paskom Erls so Greidu rand kū ans negīvs īr. Graitā anie pamat kū ėš čiopuoidu ėšserėta ontžemėne padarā. Prietelē spiejė pabiegtė ė baze kor naožtrokos sogrižt ė smarkē noustoliu patīris Barts. Ans atvež vėina gīva padara, nū ans grait sogeb pasėdaugėnte ėr vėsa baze jau pėlna čiopuoidu. Prasided kuova so anās. Galiausē, žmuonem pavīka anuos soslieptė ė garaža ėr ėspruogdītė.
AktuorēKeisti
- Fred Ward – Erls Basets
- Christopher Gartin – Greidis Hūveris
- Helen Shaver – Keit 'Vait' Reili
- Michael Gross – Barts Gameris
- Marcelo Tubert – puons Ortega
- Marco Hernandez – Chulijos
- José Ramón Rosario – Pedros
- Thomas Rosales Jr. – Tuoms Rosalesos


text:
Nūskaidruots konkursa “Latgolys prozys skaitejumi 2020” uzvarātuojs
Roksta autors: Ilze Sperga, bīdreiba “LgSC”
Literarūs prozys tekstu konkursā “Latgolys prozys skaitejumi 2020” nūskaidruota uzvarātuoja — tekstilmuokslineica i rakstneica Annele Slišāne. Jei skaiteja eisstuostus “Tuoraga kule”, “Ai tuoraga tortu gostūs” i “Vilcīnā” i pīsadaleis storptautyskajā literaturys festivalā “Prozas lasījumi 2020”, pyrmū reizi festivala autoru vydā byus ari lobuokais Latgolys prozys autors.
Latgolys regiona autoru prozys tekstu konkurss itūgod tyka izsludynuots pyrmū reizi, dorbu viertiešona nūtyka div kuortuos. Pyrmajā kuortā žureja aizkluotai viertēja vysus īsyuteitūs tekstus, izalosūt lobuokūs daleibai ūtrajā kuortā. Pandemejis īrūbežuojumu deļ ūtruo kuorta nanūtyka kluotīnē, kai suokumā beja īcarāts, bet autori sovus tekstus skaiteja kamerys prīškā Rēzeknē. Žureja nūsavēre tekstu skaitejumus video i izavielēja uzvarātuoju.
Autori tyka aicynuoti konkursā īsyuteit da tuo napublicietūs tekstus latgalīšu rokstu volūdā voi latvīšu literarajā volūdā. Dorbi tyka vārtāti, vysu vaira izceļūt na teksta volūdu, bet literaruo teksta kvalitati i pīdareibu Latgolys kulturtelpai. Konkursa “Latgolys prozys skaitejumi 2020” dorbus viertēja literaturzynuotneica i Austrumlatvejis literaruos akademejis vadeituoja Maija Burima, rakstneica Laima Kota, dzejneica Anna Rancāne i literaturzynuotneica i dzejneica Iveta Ratinīka.
Rakstneica Laima Kota, rezumejūt sovu pīredzi, soka: “Itymus laikūs byut rakstnīkam — tur dūmuot vajag, lai kū tik napraktisku dareitu ar prīcu! Vysim autorim — sirsneigs paļdis! Laseišona ci stuostu skaiteišona beja cīši interesnuo līta, nu tīsys prīceigi, ka ir jauni autori, kuri cer ar vuordu puormaineit pasauli.”
Tekstilmuokslineicai i rakstneicai Annelei Slišānei cyta goda suokumā izīs prozys gruomota “Tuoraga stuosti”. Konkursā “Latgolys prozys skaitejumi 2020” žurejis atzineibu giva autoris īsnīgtais eisstuostu ciklys nu ituos gruomotys manuskripta.
Slišānis īprīkšejuo gruomota i tekstilmuokslys projekts “100 deči Latvijai” beja duovona Latvejis dzimšonys dīnā i pīsaisteja plašu sabīdreibys viereibu. Symtgadeigūs stuovūs Latgolā i Reigā nūaustī deči kūpā ar aužūt pīraksteitajim stuostim tyka izstuodeiti naskaitamuos vītuos Latvejā i pīsaisteja viereibu ar dzili personeigā pīredzē sakņuotim stuostim, kas apkūpuoti gruomotā. Tymā pošā godā autore īgiva Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” par tekstilmuokslys i literaturys projektu “#100dečiLatvijai”.
Jaunajā A. Slišānis gruomotā “Tuoraga stuosti” ir apkūpuoti stuosti it kai par bīzpīnu, it kai par sīvītem, it kai par sīvītem myusu dīnu sabīdreibā. Kai autore poša soka: “Tuorags kuo metamorfoze. Stuosti par izaugšonu. Par cylvaka izaugšonu, izaugšonu caur vusuom suopiem i puorbaudejumīm. Par izaugšonu par cylvaku. Par sīvīti.” Kas tod ir tuorags, bīzpīns? Kod pīns ir saskuobs, jis vaira nav dzerams. Viņ saryudzs par ryuguli i atsiļdeits iz plitys, itys pats pīns otkon ir lītojams uzturā.
Konkursa nūrisi atbaļsteja SIA “Zeize”. Uzvarātuoja sajims uzjāmuma sagatavietū duovonu karti pakolpuojumu voi preču sajimšonai salonā “DekoPrint” Rēzeknē, Atbreivuošonys alejā 112. Konkursa video izveiduoti ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansialu atbolstu projektā “Digitālā Latgale portālā lakuga.lv”.
Konkursa organizators bīdreiba “LgSC” apvīnoj cylvākus, kam ir svareigi saglobuot i atteisteit Latgolys i latgaliskū kulturtelpu, latgalīšu volūdu. Bīdreiba vysod ir raudzejuse vysu pyrma atbaļsteit jaunūs latgalīšu autorus i izdūt kvalitativu literaturu, viereibu dagrīžūt jaunīšu auditorejai.
Itūgod storptautyskais literarais festivals “Prozas lasījumi 2020” nūteik tīšsaistē, jū organizej Latvejis Rakstnīku savīneiba. Laika gaitā „Prozas lasījumi” nu nalela pasuocīņa Andreja Upīša dzimšonys dīnys pīmiņai izauguši vairuoku dīnu prozys festivalā, kura programā ar sovu jaunuokūs dorbu voi jūs fragmentu skaitejumim pīsadola vysaidu paaudžu Latvejis i cytu vaļstu rakstnīki.


text:
Latgolys viestnīceibā GORS dorbojās bārnu ustoba “Dzi! Te aug!”. Laikā, kod vacuoki īs iz koncertu ci cytu nūtikšonu, bārnu ustoba byus drūsa vītu, kur aukleišu uzraudzeibā bārni varēs spieļuotīs, viertīs animacejis kinys ci pakaitavuot golda spēlis.
Bārnu breivuo laika pavadeišonys ustoba Latgolys viestnīceibā GORS īkuortuota, sasadorbojūt Rēzeknis Uzjiemieju bīdreibai i SIA “Austrumlatvijas koncertzāle”. Bārnu breivuo laika pavadeišonys ustobys lobīkuortuošonu atbaļsteja Rēzeknis Uzjiemieju bīdreiba, uzjāmums “Zeize”, kura vadeituoji Ilona i Andris Filipenoki ir bārnu ustobys dizaina autori, Rēzeknis Autobusu parka miebeļu ražuotne “Stils”, kas sataiseja kruosainys miebelis, uzjāmums “Rēzeknes Dzirnavnieks”, kas daškeire finansejumu televizora pierkšonai, kai ari metalapstruodis uzjāmums “Nook Ltd”, Rēzeknis Galis kombinats, slaukšonys īkuortu ryupneica “Larta1”, nakustamūs eipašumu viertiešonys uzjāmums “Dzieti”, kas daškeire finansejumu bārnu ustobys lobīkuortuošonai. Bet uzjāmums “Alba Ltd” kai duovonu padāravuoja golda kaitys, rūtalis, kruosainūs zeimuļus i papeiru bārnu radūšai izapausšonai.
Bārnu ustoba ir daīmama bārnim vacumā nu treju da desmit godu Latgolys viestnīceibys GORS pasuocīņu laikā. Dasceit sovu atzolu bārnu ustobai aiz laika var pa teleponu +371 22020206.
Jaunajim vacuokim ir daīmamys ari zeidaiņu puorteišonai īreikuotys ustobys.


text:
Latgalīši Latvejis gruomotu izstuodē
Nu 28. februara leidz 3. martam Reigā, Kīpsolys izstuožu hallē, nūtiks goda nūzeimeiguokais nūtykums Latvejis gruomotnīceibā – “Latvijas Grāmatu izstāde 2013”. Itamuos dīnuos Kīpsola byus īdvasmojūša gruomotu piļsāta, kur sasatiks rakstnīki, izdevieji, tulkuotuoji i skaiteituoji.
Sūpluok cytim izstuodē byus ari latgalīšu gruomotu stends. Tī byus īspieja atrast kai pošys jaunuokuos latgalīšu autoru gruomotys, tai ari seņuok izguojušus izdavumus nu izdevieju nūlyktovom. Latgalīšu gruomotu stendu izstuodē pīduovoj bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”.
Sastdiņ, 2. martā, 10:15 stuņdēs nu reita izstuodē byus latgalīšu bārnu reits.
Izstuodis apmaklātuojim byus īspieja īsapazeit ar jaunuos bārnu kruosojamuos gruomotys “Munā sātā” varūnim, kas dzeivoj klāvā i ustobā, – gūvi Zīdali i teļu Pupuzīdu, vepri Onupri i vucynu Kostynu, peilynu Eilynu i peili Veili, kačini Murku i suneiti Krikseiti i jūs pīdzeivuojumim Latgolys sātā.
Skanēs Ontona Slišāna bārnu dzeja, byus juoatmiņ latgalīšu meiklis par sātys kustūnim.
Izstuodis dorba laiks:
28. februarī 10.00–18.00
1. martā 10.00–18.00
2. martā 10.00–18.00
3. martā 10.00–17.00
Īejis beleta cena 0.50 LVL, pensionarim, invalidim, bārnim leidz 7 godu vacumam i izstuodis “Skola 2013” apmaklātuojim īeja bez moksys.
Karteņa: LgSC arhivs
Ziņu sagataveja: LaKuGa


text:
Katuoļu goreidznīkam, Latgolys pyrmuos atmūdys darbinīkam, vuiceibu gruomotu autoram i pedagogam Nikodemam Rancānam septembra golā apritēs 152 godi. Gūdynojūt juo davumu Latgolys kulturā i izgleiteibā, itūgod jau ostoitū reizi regiona izcyluokajim pedagogim tiks padūta juo vuordā nūsauktuo bolva. Pasuocīni organizej Latgalīšu kulturys bīdreiba i tuo mierkis ir styprynuot pedagoga profesejis prestižu, gūdynojūt izcylu veikumu pedagogiskajā darbeibā i veicynojūt latgaliskuos kulturys tradiceju īaudzynuošonu jaunajā paaudzē.
Nominaceju skaits kotru godu drupeit pasamaina, itamā reizē tuos byus treis golvonuos bolvys. Sovpus catūrtuo nominaceja par rodūšu i psihologiski atbolstūšu pīeeju vuiceibu procesa organizeišonā tiks daškierta kaidam nu izgleiteibys īstuožu vadeituoju. Pārnejā godā itamā nominacejā tyka sveikta Rēzeknis suokumškolys direktore Ilona Stramkale.
Dasacejumu pījimšona ituo goda nominacejom nūteik da 16. septembra plkst. 24.00, aizpiļdeitu anketu syutit iz e-postu: latgalisubidreiba@gmail.com.
Nikodema Rancāna bolva pedagogim kotru godu teik padūta cytā vītā, itamā reizē kai školuotuoju dīnys īskanis pasuocīņs padūšonys ceremoneja nūtiks 25. septembrī Bolvu Kulturys i atpyutys centrā.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai: kongress, pūdnīku dīnys i volūdys vuiceišonuos
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Itei nedeļa Latgolys i vysys Latvejis kontekstā nūzeimeiga ar Latgolys kongresu, kas nūtiks nu 27. da 29. apreļa. Partū aicynuojam kulturys īsacejumus tai sagataveit cylvākam, kas vyslobuok zyna vysu par itū lelū i nūzeimeigū nūtikšonu – Latgolys kongresa koordinatorei Maijai Upeniecei. Jei, saprūtams, aicynoj vysus koč virtuali dasaslēgt kongresam, kai ari naaizmierst par cytom latgaliskajom nūtikšonom – latgalīšu rokstu volūdys tīšsaistis nūdarbeibom i Latgolys pūdnīku dīnom.
Vuicīs raksteit latgaliski!
Vysupyrma tīšsaistē bez moksys varēs vuiceitīs latgalīšu rokstu volūdu i pyrmuo nūdarbeiba byus 26. apreļa vokorā. Daudz dzieržu sovstarpejūs streidu par pareizū i napareizū latgalīšu volūdu. Ir latvīšu volūdys gramatika, ir ari latgalīšu rokstu volūdys gramatika. Vuiceitīs vajag vysu dzeivi, deļtam itys ir eistais laiks īsavuicet raksteit latgaliski atbylstūši myusu dīnu raksteibys normom. Vaira par tīšsaistis nūdarbeibom var skaiteit ITE.
Sekoj leidza Latgolys kongresam!
Nu 27. da 29. apreļam Rēzeknē nūtiks Latgolys kongress 2022 “Latgaliskuma kods Eiropā: nu volūdys da ekonomikai”. Tī, kuri pīsasacejuši, varēs sasatikt kluotīnē, bet puorejūs aicynoju sekuot leidza tīšsaistē, jo 28. apreļa zynuotniskuos diskusejis nu 9.00–15.30 translēs gon Rēzeknis Tehnologeju akademejis YouTube kontā, gon LSM.lv, taipat ari Latgalīšu kulturys bīdreibys FB lopā i kongresa sātyslopā. 29. aprelī nu 10.00–11.00 Saeimys Cylvāktīseibu i sabīdryskūs lītu komisejis Latgolys zamejuos komisejis svineiguo sēde, veļteita Latgolys kongresa dīnai, ari byus radzama tīšsaistē Saeimys FB lopā. Tīšsaistē RTA YouTube, LSM.lv translēs ari 29. apreļa nu 11.30–13.30 Latgolys politiskū barometru: Latgolys politika pyrms i piec Krīvejis ībrukuma Ukrainā. Vaira informacejis par Latgolys kongresu var atrast ITE.
Otkon varēs sasatikt ar Latgolys pūdnīkim
Kotru pavasari apreļa pādejā nedeļā nūteik Latgolys pūdnīku dīnys. Diveji pandemejis godi ir paguojuši i itūgod otkon var saīt kūpā i klauseitīs pūdnīku stuostus. Tei ir īspieja redzēt vysu keramikys trauku gatavuošonys procesu i īsaklauseit cylvākūs, kuri zyna sovu omotu taipat kai sovu sirdi. 29. aprelī nu 17.30–20.00 golvonū Latgolys Pūdnīku dīnu cepli kurynuos Andra Ušpeļa keramikys darbneicā Rēzeknis nūvoda Greiškānu pogosta “Muoldedžūs”. 30. apreļa reitā tī kotrs varēs sovuos rūkuos sajust svaigi apdadzynuotū muola trauku syltumu. Piec tam Latgolys Pūdnīku dīnu izstuode byus Rēzeknis nūvoda Sakstagola pogosta Fraņča Trasuna muzejā “Kolnasāta”. Pūdnīku dīnu nūskaņa ir kai pavasara dzīdynuotova pruotam i dvēselei. Vaira par pūdnīku dīnom var skaiteit ITE.
Deļ seve paturu byutiskū – ar mozim dorbim nūturēt sevī ciļvieceibu. Napīrast pi kara Ukrainā, napagaisynuot sevī spieju paleidzēt ūtram, prīcuotīs i rauduot ar ūtru cylvāku kūpā tagad, itymā pavasarī, itymā breidī.