text:
Muokslys zynuotņu doktore i apgierba pietneica Ieva Pīgozne aicynoj iz naformalu lekceju par jaunatkluojumim pietejumā “Apģērba attīstība Latgalē 19. gadsimtā”. Lekceja nūtiks 11. junī 18.00 stuņdēs Latgolys puorstuovnīceibā Reigā Torņu īlā 4/III.
Ar 2018. goda janvari Ieva Pīgozne ir uzsuokuse treis godu pietnīceibys projektu “Apģērba attīstība Latgalē 19. gadsimtā”. Projekta ītvorūs ir planavuots ar pietejuma gaitu i rezultatim īpazeistynuot plošuoku sabīdreibu, rokstūt blogā, kai ari vidieji reizi pusgodā reikojūt naformalys lekcejis interesentim.
Lekcejā Ieva Pīgozne stuosteis par interesantuokajim jaunatkluojumim i ruodeis attālus ar apgierbu daļom nu muzeju kruotuvem. Pietneica atzeimoj, ka kūpš pietejuma uzsuokšonys ir atkluojuse vairuokus prīkšstatus par Latgolys apgierbu, kas izaruodejušs mīti, tūs jei rauga klīdēt. Interesentus aicynoj lekcejai pīsaregistrēt.
Karteite: lakuga.lv arhivs


c: text/html

text:
Atrodu teiklā dzejūļu gruomateņu, var dabuot par veļti - Kikōne, Dzejoļi, 2005. gods. Izaruod, jam tī 1 dzejūļs ir latgaliski - 44. i 45. puslopā. Divskani uo jis roksta ar ō. Voi varbyut juo vuords var tikt izrunuots na tikai [kikōne], kai ir pījimts, a [kikuone]?
Taidi seikumi sasalosa, i dīnai jau ir pavysam cyta garša. Saīt pat nazkas, kū var pasaceit cytim jaunā dīnrokstā.
Šudiņ maņ beja eksperiments. Pi sātys satyku sābri, kū nabeju redziejuse nu pavasara. Mes tikai sasavasaluojom, a es guoju pa īlu i smaidieju. Tod padūmuoju - kurā šaļtī es vaira nasmaideišu. Kod aizmiersšu sasatikšonu voi kod kaida ryupe voi bāda gadēsīs pa ceļam. Kaida pensionerka ubadze, rasnys vecs ar vāzu, klaidūni bārni ar nūzīstom mutem i seikim, nateirim pierstenim, kas vysur gruobojās.
Izaruod, īlys saulis pusē smaideit ir vīgļuok nakai pakriešļa pusē. Kur pakrieslis, vysa mīsa kai atsalaiž - mīreigi, mīreigi. Saulē mute poša sasavalk. Varbyut deļtuo dīnvydūs ir mozuok pošnuoveibu. Tī vīnkuorši ir vaira saulis, gaismys, smaidu. A zīmeļūs vysi volkojās kai susātivis i verās cyts iz cyta.
Nui, beja jūceigi. Es smaidieju, i iz mane vysi vērēs. Pretim napasasmēja nivīns. Tok ļauds kai sasatryukuši paceļ acs i nanūlaiž. Verās. Varbyut izavieru narikteiga. Dzeraunis čudaks.
Vēļ es īsadūmuoju, cik tys vīnkuorši. Vajag tik īsaciklēt lobā sajiutā i dūmuot, tei sajiuta pamazeņam puorjem. Kai iz gaisa spylvyna. Kai gaismā, kai bazneicā, kai saulainā vosorys mežā.
Gols golā es tai i izdūmuoju - tys ir taipat kai īsadūmuot, ka manī vydā ir gaisma. Es eju pa īlu i sevī nasu gaismu. Tys ir tys pats kas smaideišona.
Vot i vyss. Duorgakmini ir i manī, i tevī. Tik pa laikam juosaskoloj i juoizlej nateirais iudiņs, kab otkon cauri speidātu saule i iudiņs dzierkstim laisteitūs ap akminim.
Taida dvēselis higiena.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Dokumentaluo kina “Likteņzeme” viestej par latgalīšu gruomotu puorraksteituoja Andriva Jurdža dzymtys sasatikšonu myusu dīnuos. Jurdžu dzymtu saškēle Ūtruo pasauļa kara laikā, daļa devēs iz Rītumim, daļa palyka Latvejā i cīte nu Stalina represejom i tyka izsyuteita iz Sibiri. Kinys režisors i scenarists Jānis Ozoliņš-Ozols, producents Vilnis Kalnaellis. Kinu studija RIJA.
NOMINANTI:
Facebook lopa “Latgaļu vyspasauļa gudreibu olūts”
Izgleitojūša datorspēle “Īsapazeisim/Iepazīsimies”
Latgolys regionaluo televizeja
Latgalīšu kulturys ziņu portals LaKuGa.lv
Romana “Klūgu mūks” tulkuojums lītaunīku volūdā


text:
18 godu symts
Laika skaiteišonys zeimeibā 18 godusymts irā laika periods, kurs suocēs 1701 godā i tuoļuojuos da 1800 gods (īskaitūt) pa Gregora kalenderam.
Nūtikšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1725 g. Jezuitu dokumentūs pasaruoda pyrmais latgaļu teksts - dasagrīzšona "svātajam kūkam" līpai.
- 1730 g. Izdrukavuota pyrmuo latgaļu gruomota (navā izaglobuojuse)
- 1750 g. Vilnē izdrukavuota J.A.Hilzena gruomota Inflanty
- 1753 g. Izdrukavuoti Evangelia Toto Anno (t.s. "Osyuna evaņgeleji"). Irā izaglobuojuši. Plaši lītuota gruomota Latgolys katuoļu bazneicuos da poš 20 gs. Latgalīšu raksteibys normativais paraugs.
- 1755 g. Iz Kruoslovu atsaucami lacaristi goreigajam seminaram īstateit i paturēt. Stotoma niulejuo bazneica (dabeigta 1767 g.)
- 1757 g. Dorbu suoc Kruoslovys bazneickungu seminareja - sova laika pyrmais augstuokais vuiceibys īstots Latvejā (dareja da 1844 g., sagatavādams 253 bazneickungus). Seminarejā vuica i latgaļu volūdu.
- 1761 g. Daugpiļs jezuitu škola puortaiseita par gimnazeju, 1767 g. pi juos īstateita teologejys klase katuoļu bazneickungim sagatavēt.
- 1768 g. Aglyunā suokta stateit niulejuo Bazilika, pasvieteita 1800 godā, bazilikys tituls nu 1980 g.
- 1772 g. Latgola daškierta Krīvejai piec Puolejis pyrmuos daleišonys, slavu ītaka pasastyprynoj.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- L.Leikuma. Gruomota Školuotuojim. Lielvārds, 1993.


text:
Roksta autors: Latgolys entuziastu grupa “Biļdis”
Pyrmajā raidejumā ar poetiskū nūsaukumu “Laika leigučuos” tuo veiduotuoji Latgolys entuziastu grupa “Biļdis” simboliski gastej vītā, kur suocās Latveja i Eiropa, – Vaļsts rūbežsardzis Ludzys puorvaļdis Grebnevys rūbežkontrolis punktā. Īsaverūt viesturiskajūs videomaterialūs nu LTS raidejuma “Olūti”, byus vareiba saleidzynuot, ci kūpš paguojušuo godu symta 90. godu ir kas mainejīs rūbežkontrolis punktā, tuo apleicīnē.
Rubrikā “Latgolai nūzeimeiga personeiba” ilggadejais sabīdryskais i kulturys darbinīks Pīters Keišs doluos sovuos atmiņuos par kulturys i sabīdriskū dzeivi, sovu darbeibu 90. godūs i īpazeistynuos ar dorbim, kuri padareiti napaseņ. Bet myusu dīnu aktualitašu sadaļā diskuseja par 2017. goda Latgolys kongresa symtgadē pījimtū rezoluceju, tuos tuoluokū politiskū vierzeibu.
Raidejums “Laika leigučuos” taps ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys mierkprogramys “Regionalūs i vītejūs medeju atbolsta programa” apakšprogramys “Atbolsts sabīdriski nūzeimeigys žurnalistikys radeišonai medejūs Latgolys planavuošonys regionā” atbolstu.
Karteitis: P. Keiša i “Biļdis” arhivs


text:
Un tā atkal pagāja svētki – smaidot un bez neviena raksta par tamborētiem eņģeļiem un sniegpārsliņām. Jo Ziemassvētki nāk, jo bloga statistika rāda, cik izmisīgi praktiskie latvieši meklē shēmas un padomus, kā uztamborēt svētkus. Tomēr arī šogad man nesanāca sīkas vaļas uztamborēt eņģeli ielikšanai blogā. Priekš kam gan. Eņģeļiem tak ir jātic un jāļaujas, nevis jāmāžojas ar niekiem – kā var uztamborēt laimi, ticību un cerību.
Agri vai vēlu viss piepildās.
Laimīgajiem nav daļas par sīkumiem, jo tie dzīvi saskalda fragmentos – nevienā no tiem vairs neieraudzīt sevi.
Šudiņ atrodu sovu vacu rokstu par laimi, gaismu i smaideišonu:
Cik tys vīnkuorši. Vajag tik īsaciklēt lobā sajiutā i dūmuot, tei sajiuta pamazeņam puorjem. Kai iz gaisa spylvyna. Kai gaismā, kai bazneicā, kai saulainā vosorys mežā.
Gols golā es tai i izdūmuoju – tys ir taipat kai īsadūmuot, ka manī vydā ir gaisma. Es eju pa īlu i sevī nasu gaismu. Tys ir tys pats kas smaideišona.
Vot i vyss. Duorgakmini ir i manī, i tevī. Tik pa laikam juosaskoloj i juoizlej nateirais iudiņs, kab otkon cauri speidātu saule i iudiņs dzierkstim laisteitūs ap akminim.
Taida dvēselis higiena.
Kai vacu godu pabeigsi, tai jaunu nūdzeivuosi. Vyss pīsapylda. I nikuo navar ni eisti paspēt, ni pa eistam nūkavēt.
A pa tū laiku izsnyga snīdzeņš i Norvegejā zeme puorpleisa.
Maņ vaicuoja, voi dīnrokstam asu atmatuse ar rūku. Nā, naasu. Tikai vysa dzeive nav raksteišona. Raksteišona gon ir kai dzeive – pasaceļšona puori. Goreigais orgasms, kod reizē esi Radeituojs, reizē eņgeļs. I gona tikai pasabreinuot par sevi, kab vaira navarātu ni burta.
Ka šaubīs, īlyuzsi. Ka dūmoj, īlyuzsi. Ka breinojīs, īlyuzsi.
Ticeiba ir breinuma radeišona. Leidzdaleiba.
Vaca goda beiguos pādejā minotā pabeidžu vīnu stuostu nu vacūs kruojumu – “Puika mežā” – ilgi marineitu idejis konspektu, puors stuņdēs pīraksteitu da gola. Niu tikai sleipeišona palykuse, a tī jau taidi seikumi. Pret dorbu, kas padareits. Skaiti Lakugā voi ite.
A pošuos beiguos reklama.
Muns meiluokais dīnroksts: Vilnis Kronbergs.
Pa munam, švakys muzykys tī nav, a lela daļa ir loba muzyka.


text:
10. februarī 15.00 Latgolys kulturviesturis muzejā (1. stuova izstuožu zalā, Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) tiks atkluota Jura Brieža grafikys izstuode “Vara gravīras”, informej muzeja Muokslys nūdalis vadeituoja Inese Dundure. Izstuode byus apsaverama da 11. marta.
Grafikis Jurs Briedis struodoj vīnā nu dorbītiļpeiguokajom i smolkuokajom iespīdgrafikys tehnikom – vara gravirā. Itei tehnika zynoma kai vīna nu senejuokajom dūbspīdis tehnikom. Vuocu renesaņsis laika izcylais muokslinīks Albrehts Dīrers izkūpe gravirys tehniku da piļneibys, juo dorbi vys vēļ ir īdvasmys olūts daudzim myusu dīnu muokslinīkim.
Sovā izstuodē Jurs Briedis pīduovoj skateituojim vara gravirā izpiļdeitūs dorbus, atsaverūt iz padareitū nu 2000. goda. Temu lūkā ir piļsātys – Reiga, Tallina, Sanktpīterburga, Moskova, kai ari Rēzekne, kur akcentāti i izcyluokī itūs piļsātu objekti, i izcalts piļsātys silueta raksturs. Operys i baleta tema, kai ari klasikys dorbu ilustracejis līk apbreinuot autora prasmi paruodeit cylvāka kermiņa skaistumu kusteibā i tālā. Linejis teireiba i fakturu daudzveideiba, kū dūd vara gravira, naatstuoj vīnaļdzeigu i aicynoj izzynuot smolkū estampa viersmu. Autors izlics apsavieršonai ari sovu pyrmū vara gravirys tehnikā radeitū dorbu –komponista Jezupa Vītuola portretu (1983).
Jurs Briedis (1949) struoduojs Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filialē (docents), itūšaļt ir Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys zeimiešonys školuotuojs. Studējs grafiku na viņ Latvejis Muokslys akademejā Reigā, nu ari I. E. Repina Muokslys Akademejis asistenturā Sanktpīterburgā. Latvejis i uorzemu izstuodēs pīsadola nu 1977. goda, Muokslinīku savīneibys bīdrys nu 1981. goda.


text:
Jaunums nu grupys “Dabasu durovys” – dzīsme “Skūrstyns meža vydā”
Vosorys izskaņā grupa “Dabasu Durovys” klauseituoju viertiejumam nūdavuse jaunu dzīsmi “Skūrstyns meža vydā”.
Par dzīsmi grupys liders Arņs Slobožanins soka: “Dzīsmei “Skūrstyns meža vydā” ir simboliska nūzeime. Lītys, kurys gribim paraudzeit, svareigys izvielis, kas raizē vylynoj i baida. Munā bierneibā teišom beja taids “bubuļs” – Rogu kīgelneicys škūrstyns, meža vydā, natuoli nu munu vacvocuoku sātys Buozovā. Pīmiņu, ka cīš gribieju tū škūrstynu apsavērt tyvuok, bet babai beja baist mani iz tīni laist, deļ tuo, ka blokus beja muorki, kurūs mozs puika varēje īkrist i nūsleikt. Tūmār taipat beju puora raizis tī aizalavejs, nasaverūt iz babys izdūmuotim stuostim par banditim, rogonom i nārom, kas dzeivoj prūdūs.”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv


text:
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Vīns nu zynamuokūs latgalīšu rakstnīku i dzejnīku ir Juoņs Klīdziejs, juo spolvai pīder romans “Cilvēka bērns”, kas vāluok īmyužunuots kinā. J. Klīdziejs ir dzims 1914. godā Kantinīku pogosta Liužys sādžā, vuicejīs Rēzeknis komercškolā i Latvejis Universitatis Lauksaimnīceibys fakultatē. Pyrmais Klīdzieja dzejūļs „Vēsture” publicāts žurnalā „Sauleite” 1931. godā, nu pyrmū romanu „Jaunīši” Klīdziejs publiciejs 1939. godā.
Kara godūs Juoņs Klīdziejs emigrieja iz Vuoceju, nu tuos 1950. goda tuoļuok iz ASV, kur piečuok Kalifornejis Universitatē īgivs magistra gradu kliniskajā sociologejā.
Dzeivis laikā Klīdziejs izdevs 24 gruomotys, bejs Rakstnīku savīneibys bīdrs i Latvejis Zynuotņu akademejis gūda lūceklis. Par sovim dorbim sajiems dažaidu kulturys fondu premejis i bolvys. Pīduovojam 10 Juoņa Klīdzieja atzinis par dzeivi, kas atrūnamys juo gruomotuos.


text:
Oktobrī bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” Reigā aizsuoks lekceju-pīredzis stuostu ciklu, kura laikā ar sovim pīredzis, veiksmis, zynuošonu stuostim i lekcejom daleisīs latgalīši, kas kasdīnī struodoj atbiļdeigūs i nūpītnūs omotūs, dorbojuos radūšuos jūmuos ci dora kaidys cytys interesantys lītys, zynuošonys par kurom varātu paleidzēt/nūderēt turpmuokuos gaituos ari cytim, golvonūkuort, studentim pīredzis giušonai.
12. oktobrī RTU (Reigys Tehniskuos universitatis) golvanajā sātā Kaļķu īlā 1 219. kabinetā 18:30 ar pyrmū pīredzis stuostu „Muzykali izaicynuojumi nu Sovvaļnīka leidz Lady Gaga” daleisīs reklamys i pasuocīņu agenturys „Magic Factory of Idea Branding” (magicFIB) radūšais direktors, fanu reisu organizators i latgalīšu muzykys projekta „Sovvaļnīks” producents Aivars Līpenītis.
Ka ari Tevi iņteresej latgalīšu (i vyspuoreigs) muzykys menedžments, fanu reisu organizeišona i radūšuo reklama – byusi gaideits kai klauseituojs! Leidza drūši var jimt sovus vaicuojumus!
Atguodynojom, ka jaunu zynuošonu nikod navar byut par daudzi, i par kū gon ar tom navarātu pasadalēt ari Latgalīši! 😉
___________________________________________________________
Pi reizis muzykalai pauzei – jaunuokais nu Sovvaļnīka – Nav tuoļuok, kur īt:
http://www.youtube.com/watch?v=jgBj1mO-x1E
___________________________________________________________
PS Nuokušuo lekceja – pīredzis stuosts 19. oktobrī, kod zynuošonuos par runys muokslu daleisīs ELVI zeimūla sabīdriskūs attīceibu vadeituoja Vineta Grigāne-Drande.


text: Kordirigente, muzykys pedagoge Terēzija Broka dzymuse 1925. goda 30. septembrī Rēzeknis apriņča Viļānu pogostā. Piec Latvejis Vaļsts konservatorejis beigšonys leidz pat 2000. godam juos vīneiguo pamata dorbavīta beja Daugovpiļs muzykys vydsškola, kur Terēzija Broka veice pedagogiskū i audzynuošonys dorbu kordirigentu nūdaļā. Daudzi juos audziekni niu struodoj par dzīduošonys školuotuojim, veic pedagogiskū dorbu muzykys vuiceibu īstuodēs, ir aktivi kulturys darbinīki, voda korus daudzuos Latvejis piļsātuos i lauku rajonūs, eipaši Latgolā. Paraleli pedagogiskajam dorbam Terēzija aktivi vadejuse pošdarbeibys korus, ansambļus, aktivi īsasaistūt sova nūvoda Dzīšmu svātku i cytu pasuokumu reikuošonā. Bejusa Školu jaunatnis Dzīšmu svātku viersdirigente, kai ari Vyspuorejūs latvīšu Dzīšmu svātku viersdirigente.


text:
Sasadzīduošonā pīsadaleis ap 250 dalinīku nu vairuokim nūvodim. Rēzeknis nūvodu puorstuovēs Drycānu vydsškolys „Driceiši”, Gaigalovys pamatškolys „Purineņš”, Kaunatys vydsškolys „Rāznaviņa”, Līpu pamatškolys „Liepiņa”, Nautrānu vydsškolys „Rogovka”, Rykovys pamatškolys „Mozō Rykova”, Makašānu omotu vydsškolys „Kūkleite”, Kolnazaru katuoļu pamatškolys folklorys kūpa i Jaunstrūžānu pamatškolys folklorys kūpa. Nu Viļānu nūvoda sasadzīduošonā pīsadaleis Viļānu Kulturys noma folklorys kūpa „Biteitis”, nu Rēzeknis byus atbraukuši Rēzeknis Kulturys noma folklorys draugu kūpa „Vīteri”, bet Ludzys nūvodu puorstuovēs Ludzys muzykys pamatškolys folklorys kūpa, Nirzys pamatškolys „Spryguļi” i Ludzys piļsātys gimnazejis folklorys kūpa.
Bārnu i jaunīšu folklorys kūpu sasatikšonys reizē „Putineņi šmuki dzīd” kotram kolektivs ruodeis septeņu minotu garu programu, kurā ruodeis dzīduošonu i doncuošu par putynim i jūs dzīduošonu. Taipat vysi dzīduos ari vysi kūpā, īs rūtaļuos i sasadoncuos. Planavuots, ka nūtikšonā tiks atruodeiti 16 tradicionalī daņči i rūtaļdzigys, 30 dzīsmis, 8 teikys i puosokys, 5 muzykalī prīšknasumi. Koncerta suokys iz 12:00 i meili byus gaideiti vysi apsavārtu i pasaklauseit grybātuoji.
Taipat dīnys gaitā dalinīki dorbuosīs 6 radūšajuos darbneicuos, izbrauks iz Drycanu pogosta kulturviesturiskom vītom – Ontona Matvejāna apbedeišonys vītu, Drycanu bazneicu, kur sasatiks ar draudzis bazneickungu Māri Laurecki i O.Matvejāna dzeivisbīdri Annu Matvejāni, kai ari Kakarvīšu piļskolnā byus sasatikšona, dzīduošona, rūtalis i teiku stuosteišona kūpā ar Drycanu folklorys kūpys „Bolta vīšņa” dalinīkim.
Nūtikšonu organizej Zīmeļlatgolys nūvoda bārnu i jaunīšu folklorys kūpu koordinatore Rasma Igaune i Drycanu vydsškolys folklorys kūpys „Driceiši” vadeituoja Irēna Ivanova.
Karteņā – Rēzeknis KN folklorys draugu kūpa “Vīteri”


text:
Janvara vydā ar aicynuojumu iz interveju puorsteidze Latvejis Radejis catūrtuos programys raidejuma “Latgolys vuords” redaktors Bronislavs Sprydzāns. Tod nu par Latgolys Studentu centra ituo goda planim i projektim 27. janvara raidejumā stuosteja Reigys biroja vadeituoja Edeite.
Raidejumu klausīs ite:
Paļdis Broņam par kasnedelis Latgolys stuostim vysys Latvejis radeju aparatūs! Prīca, ka pa reizei var dzierdēt koč kū ari par LgSC aktivitatem i pasuocīnim.
5. februarī 14:00 Rēzeknis Kuļturys nomā byus latgalisks pasuocīņs, kas byus veļteits Latvejis Radejis raidejumam “Latgolys Vuords” i tuo redaktoram Bronislavam Sprydzānam opolojā dzeivis jubilejā. Pasuokumu organizej Rēzeknis nūvoda pašvaļdeiba, i iz tū aicynuoti kulturys i sabīdriski aktivī darbinīki, kai ari sevkurš, kam nav vīnaldzeiga latgalīšu volūda i tuos nokūtne.
90.godu suokumā radejis raidejums “Latgolys Vuords” tyka izveiduots ar mierki paruodeit latgalīšu volūdys vierteibu. Par tuo redaktoru kliva Nagļu pogosta dzeivuotuojs Bronislavs Sprydzāns. Godu garumā jis naatlaideigi raudzejs byut kluot vysūs nūtykumūs Latgolā, kai ari maksimali daudz informacejis dūt sovūs raidejumūs par Latgolys ļaudim.
Svineigais pasuokums byuteibā baļsteits iz latgalīšu volūdys populariziešonu i nūzeimeigumu. Pasuokumā byus īspieja atsavērt iz 20 godu laikā padareitū, kai ari īsaklauseit B. Sprydzāna vadeituo raidejuma intervejuos ar dažaidim cilvākim – politikim, kulturys darbinīkim, muzykantim i ari prostajim lauku ļaudim.
Bronislavu jubilejā sveic ari “Latgolys Studentu centrs”, vielejūt vēļ daudzi latgalisku catūrtdīnis vokora raidejumu, spāku i prīcu byut kluot i stuosteit!
Bīdreibys 2008.- 2011. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs, i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu.


text:
Itymā godā, suocūt ar 10. apreli, bārnim pyrmū reizi teik pīduovuota interaktiva izgleitojūša kaita „Senejī omoti i dorbi latgalīšu sātā”. Muzeja stuņdē i školāni, i školuotuoji īsajuss improvizātu kruosu, skonu i dorbu rytmā i izzynuos tolkys seņuokū nūzeimi.
Kaita „Senejī omoti i dorbi latgalīšu sātā” sastuov nu 4 daļom. Vīnys nūdarbeibys laikā varēs kaitavuot vīnu kaitys daļu: pavasara, vosorys, rudiņs ci zīmys. Vuiceibu goda laikā ir īspiejams pīsadaleit vysuos četruos daļuos leidza ar godalaiku meju i apgiustamom temom školu vuiceibu programuos.
Nu 10. apreļa da 10. majam školāni ir gaideiti iz pavasara kaitu, majā-junī i septembrī iz vosorys kaitu, oktobrī iz rudiņa kaitu, nu decembrī-janvarī – iz zīmys kaitu.
Školāni, dorbojūtīs grupuos i īsajiutūt kaidā nu lūmom, izzynuos par leluokim doromim dorbim, godskuortu tradicejom, omotim i dorbu veidim, kaidi seņuok beja dzeivojamī i saimisteibys kuormi, kai ari apsavērs muzeja kruojumā asūšūs senejūs dorbareikus i etnografiskūs prīškmatus.
Kaitā izmontuotys muokslinīka Jura Gaigala zeimuotuos kruošņuos tolku i godskuortu svātku ilustracejis. Nūdarbeibys laikā varēs ari izzynuot, kū pots nūvodnīks i fonda „Lāčplēsis” Gūda zeimis eipašnīks stuosta par senejūs tolku nūzeimi.
Latgolys Kulturviesturis muzejs aicynoj klasis pīsadaleit kaitys konkursā!
Nūsacejumi: suocūt ar ituo goda apreli da 2013. goda apreļam klasem juopīsadola vysuos 4 kaitys daļuos. Atejūt iz 1. daļu, klase sajims 1. aizdavumu. Kab tū atrysynuotu, atbiļdi varēs īgiut nūdarbeibys laikā. Konkurss nūsaslēgs 2013. goda aprelī, kod veiksmeiguokuo i čakluokuo klase sajims puorsteiguma bolvu.
Kaita „Senejī omoti i dorbi latgalīšu sātā” sataiseita sadarbeibā ar Vaļsts kulturkapitala fondu.
Vaira dazynuošonys i īprīškeja dasasaceišona pa teleponu 64622464 (muzejs) ci 26595434 (muzejpedagoge Inese Ločmele).
Moksa par nūdarbeibu – kotram školānam Ls 0,50.
Karteņā: Siejis reits, J.Gaigala zeimiejums nu LKM kruojuma


text:
Kab rūsynuotu školānus i studentus par Latveju i tāvu zemis mīlesteibu dūmuot, runuot i raksteit latgaliski, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynoj patriotisku rodūšūs dorbu konkursu „Sorkonboltsorkonuos kruosys lai zīd!”. Konkursā aicynuoti pīsadaleit bārni i jaunīši leidz 30 godu vacumam.
Bārni i jaunīši aicynuoti konkursam īsyuteit dzejūli, stuostu voi eseju latgalīšu rokstu volūdā par tū, kai jī izjiut latgaliskū Latveju, kū par tū dūmoj, kaidus sapynus ar tū saista.
Konkursa dorbi leidz ituo goda 4. novembram ar nūruodi „Konkursam „Sorkonboltsorkonuos kruosys lai zīd!”” juosyuta voi nu elektroniski iz e-posta adresi: lgsc@lgsc.lv, voi ari pa postu iz adresi: LgSC birojs, Antonejis ūļneica 8-3/6, Reiga, LV-1010.
Konkursa 1. i 2. vītys īgivieji kotrs bolvā sajims divejus īlyugumus iz 20. novembra Latvejis Nacionaluo teatra izruodi „Latgola.lv” i īspieju izavieleit duovonys bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” CD i gruomotu goldā attīceigi Ls 20 i Ls 15 vierteibā. Eipaša bolva paradzāta ari tam školuotuojam, kurs vysu aktivuok aicynuos bārnus i jaunīšus pīsadaleit konkursā. Školuotuojs sajims īspieju izavieleit duovonys bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” CD i gruomotu goldā Ls 10 vierteibā.
Īsyuteitajam dorbam juobyut latgalīšu rokstu volūdā. Autoram, kura dorbā byus vysmozuok pareizraksteibys klaidu, LgSC duovynuos puorsteiguma bolvu.
Konkursa nūlykums i Latgalīšu volūdys pareizraksteibys nūsacejumi atrūnami bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” interneta sātys lopā http://lgsc.lv.
Konkursa rezultati tiks publiceiti bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” interneta sātys lopā piec ituo gods 11. novembra, a lobuokī konkursam atsyuteitī dorbi – portalā „LaKuGa.lv” – piec 18. novembra.
Konkursu organizej bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”. Konkurss veļteits Latvejis Republikys proklamiešonys 93. goda dīnai. Juo mierkis ir akcenteit latvyski latgaliskū identitati i paruodeit latgaliskū kai sovpateigu i vierteigu latvyskuos kulturys daļu.
Nūlykums: LgSC_konkurss_sorkonbolts_nulykums


text:
Februara pādejā svātdīnē Latgolys viestnīceibā GORS Rēzeknē 18 nominacejuos jau deveitū reizi tyka padūta Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks 2016”. Kotru godu piec bolvys padūšonys latgalīšu vydā nūteik diskusejis par nominantim, bolvu sajiemiejim i žūrejis dorbu. “Kolnasātā” itūreiz teik raudzeits atrast atbiļdis iz sabīdreibu interesejūšajim vaicuojumim, kai ari tū, voi pasuokumam nuokūtnē paradzamys ari kaidys puormainis.
Sarunā pīsadola bolvys dybynuotuoji – muzikis Guntis Rasims, multimuokslinīks Oskars Orlovs, Latgolys viestnīceibys GORS muokslinīciskuo i nūtikšonu nūdalis vadeituoja Ilona Rupaine i mārketinga nūdalis vadeituoja Edeite Husare.


text:
Apvuiceibu laikā nūtyka dažaidys nūdarbeibys pi dažaidu lektoru, vysi materiali dalinīkim tyka izdaleiti iz vītys i aizsyuteiti elektroniski. Tai, kai apvuiceibu mierkis ir rūsyntuot i cytus Latgolys jaunīšus byut i dareit, kai sūlleits – īlīkam sātyslopā ari dažys vierteigys prezentacejis, kurys var nūdereit sevkuram cylvākam. Apvuiceibu eistynuošonu i prezentaceju izveidi finansēja Sabīdreibys integracejis foands nu […]
Tai jau soka, ka studenti vuicūtīs div reizis godā – sesejis laikā. Paraleli vuiceibom mes – LgSC Rēzeknis nūdalis studenti – asom atroduši laiku pīsadaleit vairuokūs pasuocīņūs. Jauns gods juosuok ar jaunom, pozitivom dūmom deļ tam 15. janvārī LgSC Rēzeknis nūdale aicynova interesentus iz pozitivuos dūmuošonys centra „Pavasara studija” seminarim „Es esmu savas dzīves autors” […]
Nu ituo goda 2. augusta leidz 6. augustam Preiļūs nūtyka „Atzolys” – jau sastū godu piec kuortys bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” reikuots izgleitojūšs seminars Latgolys jaunīšim. Seminaru reikoj latgalīšu studenti deļ jaunīšu, kam ir interese par Latgolu i latgalīšu volūdu, literaturu, viesturi, kulturu. Na par veļti „Atzolu” moto ir Kazimira Skryndys vuordi: „Iz tom jaunom atlasem lai ir […]
Vasali vosorā! Pasaverit rokstu “Latvejis Viestnesī”. Varbyut ir kaidi komentari, vīdūkli? Voi varbyut ir napīcīšama kaida LgSC reakceja – atbiļdis roksts, diskuseja voi informativa akceja? LgSC vuordā vakar KKF tyka īsnīgti 7 projekti: – latgalīšu muzykys karaoke disks (Edeite Husare); – latgalīšu puosoku izlase “Tu soki. Es soku. Puosokys par krīzi” (Marita Papiņa); – Danieļa […]
Nu 2. leidz 6. augustam Preiļūs nūteik „Atzolys” – seminars jaunīšim par Latgolys nūvoda viesturi i kulturu. Itūgod „Atzoluos” pīsadola 20 jaunīšu, leluokuo daļa nu jūs ir nu Latgolys, vysu vaira nu Rogovkys i Kuorsovys. Ari itūgod dalinīku vydā ir puors jaunīšu nu puornūvodu. Seminars „Atzolys” teik reikuots kotru vosoru jau nu 2004. goda, itūs godu laikā […]
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini. Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj […]
Da ituo goda 30. juņa bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj jaunīšus vacumā nu 15 da 19 godu pīsasaceit daleibai Latgolys kulturviesturei veļteitā seminarā „Atzolys” (atlases, jaunī dzynumi), kas nu 2. da 6. augusta nūtiks Preiļūs. Seminars „Atzolys” nūtiks jau sastū godu piec kuortys, juo laikā jaunīšim nu vysys Latvejis byus vareiba izzynuot vaira par […]
Moto: Iz tom jaunom atlasem lai ir vysa myusu cereiba i par jom lai mes vysvairuok guodojam. Izaugs lelys atlasis, tod ari vacim kūkim jūs pakrieslī byus loba atpyuta. Kazimirs Skrynda Atzolys – seminars Latgolys jaunīšim vacumā nu 15 da 19 godu. Atzolys (ari atlasis) – atvasis, jauni dzynumi. SEMINARA MIERKI: *īpazeistynuot Latgolys jaunīšus ar […]


text:
27. aprelī Latgolys viestnīceibā GORS, simboliski īzeimejūt Latgolys kongresa symtgadis atceri i Latvejis vaļsts symtgadi, tiks izruodeits atjaunuotais literari muzykalais izvadums “Francis”, kas veļteits gareidznīkam, literatam, vaļstsveiram i sabīdriskajam darbinīkam Fraņčam Trasunam, pīduovuota dažaida Latgolys kulturviesturei veļteita dokumentalūs kinu programa i nūtiks eiskinys “Pyrmī osni” pyrmizruode, informej Latgolys viestnīceibys GORS puorstuove Edeite Husare.
Apreļa beiguos taišni pyrma 100 godu, 1917. goda 26. i 27. aprelī piec vacuo stila (9. i 10. majā piec jaunuos laika skaiteišonys sistemys), Rēzeknē nūtyka Latgolys kongress, kurs lyka pamatus Latvejis vaļsts dybynuošonai. Majā gaidomais Latgolys Symtgadis kongress i tuo nūtikšonu programa byus vīna nu centralajom Latvejis vaļsts symtgadis svieteišonys atkluošonys nūtikšonom, atzeimojūt viesturiskū Latgolys lāmumu apsavīnuot ar Kūrzemi i Vydzemi. Nu jau 27. aprelī Latgolys viestnīceibā GORS paradzātys vairuokys aktivitatis, kurūs mierkauditoreja, kab veicynuotu zynuošonys i izpratni par Latgolys i Latvejis viesturē nūzeimeigom nūtikšonom, pamatā ir Latgolys školu jaunīši.
27. aprelī 15.00 sevkurs interesents i eipaši pamatškolu i vydsškolu klašu grupys aicynuoti nūsavērt literari muzykalū izvadumu “Francis”, kas veļteits gareidznīkam, literatam, vaļstsveiram i sabīdriskajam darbinīkam Fraņčam Trasunam. Vysu dīnu nu 11.00 da 19.00 byus vareiba vērtīs dokumentaluos kinys par Latgolys kulturviesturi – “Latgales Māras ceļš” par Latgolys atbreivuošonys pīminekļa “Vienoti Latvijai!” viesturi nu tuo īceris da atjaunuošonys, “Izdzeivuot pīdereibu. Dzeive gleznuos” par dzejnīku, muokslinīku, sabīdriskū darbinīku Ontonu Kūkuoju, “Laiku i myuža roksti” par rakstnīka Ontona Rupaiņa dzeivi i daiļradi, “Juoņa Klīdzēja dabasu puse” par rakstnīka Juoņa Klīdzēja dzeivi i daiļradi i cytys kinys. 19.00 nūtiks pārņ radeituos eiskinys “Gambits 1917” turpynuojuma, eiskinys “Pyrmī osni” pyrmizruode. Eiskinys viestej par laiku taišni pyrma Latgolys kongresa i pošu kongresu.
Literari muzykalajā izvadumā “Francis” koncentrātā i saistūšā veidā tiks atkluotys gareidznīka, literata, vaļstsveira i sabīdriskuo darbinīka Fraņča Trasuna dzeivis i dorba puslopys. Izvadums “Francis” roduos 2014. godā, atzeimojūt Fraņča Trasuna 150. godadīnu i da šam bejs izruodeits viņ div reizis. Izvaduma autori ir režisore Māra Zaļaiskalns, dzejneica Anna Rancāne, muzykaluo konsultante Ilona Rupaine. Izvadumā pīsadola akteri Oskars Lustiks, Aldis Leidums, Imants Spīčs, Ināra Apele i deju kūpys “Dziga” doncuotuoji. Literari muzykalū izvadumu spūdrynuos Zanis Pumpuris-Prāmniecis “Smilšu kino” smiļkšu zeimiejumi. Izvadumā pyrmū reizi izmontuotys na tik Trasuna fabulys i dzejis, nu ari runys. Tymā atspīgeļuoti viesturiskī aspekti – suocūt ar Trasuna bierneibu, gaitom Pīterpilī, Saeimā i pieškū smierti, nailgi piec Leldīņu, kod jis izzynuoja par sovu izsliegšonu nu Bazneicys. “Francis” sajiems ari Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2014” kai goda lobuokais snāgums skotivis muokslā.
Beleti iz izvadumu “Francis” nūpierkami Latgolys viestnīceibys GORS i “Biļešu Paradīze” beletu sistemuos, beletu cena 3 eiro. Kinu programa byus apsaverama bez moksys. Telefons grupu apmekliejumu dasacejumim i beletu rezervacejai: 64633303.
27. apreļa nūtikšonys teik eistynuotys ar Vaļsts kulturkapitala fonda projekta “Latgales kongresa simtgades pasākumi Latgales vēstniecībā GORS” i Rēzeknis piļsātys dūmis atbolstu. Latvejis vaļsts symtgadi atzeimuos nu 2017. da 2021. goda, kab aptvartu i pylnvierteigai izstuosteitu vaļsts veiduošonys stuostu. Nūzeimeigu lūmu tamā ījam ar Latgolu saisteitys nūtikšonys, kurūs centraluo ass ir viesturiskais Latgolys kongress – Latgolys pyrma symts godu pījimtais lāmums apsavīnuot ar Kūrzemi i Vydzemi ceļā iz naatkareigu Latvejis vaļsti. Aktivitatis projektā “Latgales kongresa simtgades pasākumi Latgales vēstniecībā GORS” ir vīna nu Latvejis vaļsts symtgadis svieteišonys nūtikšonom.


text:
.
Aizsola ateja.
Pīsacieļu i gaidieju, cikom pravadneica jū atkausēs. Purpynuodoma skrēja pa vagonu ar gumejis šļauku i taidu kai termoforu tuos gumejis golā. Vydā korsts iudiņs. Maņ pateik itī manevri ar kipjatoku ļaužu pylnā vagonā, kas šotojās i krotuos!
Kod ateju atdambēja, kluot nazkaida pītura. Ateju aizslēdze. Apbreinoju itūs ļauds, kas tai ryupejās par sovu piļsātu teireibu…
Tod ateja otkon aizsola. Vysmoz durovys cīš. Piec šaļts pravadneica aizskrēja ar salūceitu dzeļža lomiku. Bais īsadūmuot, kū jei tī dora!
Guntai dasola jaka pi lūga pa nakti. Maņ pologs pi sīnys dalips. Atvylkom nu lūga dermantina aizsagu, a lūgs bolts. Lūgu ramys apsormuojušys. Sīnys tože. Suoce kust, vys tys dermantins kaidu bišķu soltuma aizturēja. Pats ar vītom apsormuojs.
Es asu slyma. Maņ suop koklys. Pamozom puorīt. Cytaiž nikuo. Pi braukšonys jau pīrosts. Montys salyktys sovā kuorteibā. Jau dzeivojam ite.
Atejā tikšu iz pušdīņu laiku tik. Varbyut. Loba tema meditacejai.
Jau apsveram, kai skrīsim uorā pīturā i iz stacejis ateju.
Tjumeņā uorā nateikom. Pa lūgu rāgojās termometrs. -36. Tai ari nasaprūtam, voi tys ir solts. Iz perona dzeļžaceļa darbinīki vysi voilokūs.
Vuicomēs spēlēt sovu lugu. Beidzūt ir teksts. Suocam atsakuopt nu juo – navar tok atguoduot. Lugā īsavīš Pūrmaļu Jezups. Vaļpītram gon beja Škiņču Jākubs, a tī jau var mēli atlauzt!
Ādam, dzeram čaju i kopeju.
Pravadneica vys skraida ar sovu gumejis šļauku. Skrīdama lomoj myusus. Izaruod, Ilona puorsacantuse – navajadzēja saceit, ka ateja pludoj. Niu mes vaineigi.
Niu lomoj, ka mes atejā svīžam papeirus i vysa kū cytu. Draud pasaceit grupys važakam. Dūmuota bārnu školuotuoja. Pravadneica myusus nūturiejuse par jaunīšu grupys dali. Jim ir 9. – 11. klase… Breineigi, myusim ir 15 – 17 godu! Kompliments!
Atejis laidynuošonys arsenalā bez sorkonuo termofora, salūceituo lomika pasaruoda ari taids breinuma kai spaņs ar kipjatoku. Kiup vīn i škeļvinejās, ka jei nasās cauri vagonam.
Atejā tyku ap 12 – 13 dīnā. Sanitaruos zonys, aizdambiejumi. Bais, kai byus tuoļuok. Rynda pi atejis navuoja… baileiga… Par mutis mozguošonu dūmuošu piečuok.
Izaruod, atejā aizasiediejs vecs – izkāmiejs i gars, ar dvīleiti rūkā, vasalu kosmetikys moku. Pat maņ leidza nav tik lela.
Nūsamozguojs atsasāst sovā gultā i taisa jogu. Staipa kuojis i rūkys. Nikuo ekstremala nasataisa, kuojis aiz golvys naaizbuož. Žāl.
Ausīs jam ir propkys. Ite lai mes namaisom koncentrētīs!
Maņ uorā kuopšonys veto. Puorejī staigoj pa peronu, es siežu kai baka. Vakar vokorā toč nabeja labi, niu to laikam temperaturys nav. Normali.
Cikom jī driščej pa uorīni, sakuop ļauds. Mani nasaklausa, vīna vece nūsakrieš Guntys vītā. Atmatu ar rūku. Atīs puorejī, dūmuosim.
Vecine ar skrullātim siermim motim. Ap placim palāks skusts – taidom pošom skrullem. A purns!
Par puors minotu i cyti kluot, rauga izdzeivuot nu vītys vecini, a tei kai trons. Nakust. Beiguos atsastuoj i puorsāst tuoļuok.
Puoreiši sakusuši kūpā. Mīrs. Tī bārni ir par daudz mīreigi!
Reizis 2 – 3 nūsaklausom kaseti ar krīvu humora raidiejumim. Trešā reizē var saprast ari tuos vītys, kū nadzierdējem pyrmajā. Vēļ puors reizis, ītu sist.
Apsveram, ka varbyut cytu reizi leidza juopajem Paula kasetis, lai līk tuos. Dažuodeibai.
Bufetčicys dzejneicys repertuars:
“Vodočka dļa ostanovočki, pivo dļa razgovoročki.”
Puorejūs tekstus vys vēļ nikai navarim atkūst.
Ruodīs, ka ir “pivka dļa ryvka”. Tik nasaprūtam, kas ir tys “ryvka”.
Jei īdama vys aizamat aiz myusu tupeļu. Až paņteņš nūjiukst.
Nu vīnys targašu vecis nūpierkom kozys vylnys skustus. Ilona boltu, Gunta bryunu, es zaļu. Vēļ beja kaidi puors bolti (palykuši tik duorgī, no šmuki!) i vīns sorkons, bet mozs. Puorejī – vysu tūņu zylais. Jē!
Bejom restoranā. Juoparuoda tok ļaudim myusu jaunī skusti!!!
Iz tīni juoīt car svešim vagonim. Cyts zyls, cyts bryuns. Zylajā pat deči īturāti gaiši zylā kruosā. Izaver, ka viļcīnī ir struoduojs pat stilists!
Kupejuos ļauds guļ. Kartoj. Pļuopoj. Vysi tamburi apsormuojuši.
Restoranā cīši šmukai, šykarnai. Gardīnis speideigys, muoksleiguos pučis. Až lete vīnā styurī i oficiants (patuklys vecs), a bufetčica myusus atpazeist i smaida.
Par 6 lati vakarenis četrim ar vodku, sulu, boršču, kotletim, buļbom i maizi.
A muzyka restoranā breineiga bez gola i molys. Krīvu muļtiki. Čeburaška, šar goluboj, ulybka, picsot eskimo, pojezd goluboj.
Až leidza dzīžam. Solts. Ite labi, ka tī skusti sylda!
Gaisma vagonā jau izdzāsta, dzeivojam ar Ilonys nu Vuocejis vastū svieteitū sveci. Pravadnīks, mes jū nūkristējem par Zeku (jis vīnkuorši izaver piec zeka), īt garom i tik nūsoka, lai pruoteigi.
Dūmoju gon, ka jis ir myusejais. Myusu deļ jam reizis div daguoja īt iz restoranu piec ola!
Dzīžam. Apleicejī klausuos i pa šaļtei gryb apsarunuot. Attīksme normala, jim intiresnai, myusim tože.
Vīns vecs pat muok skaiteit latgalīšu burtus. Tikom nasalīk mīrā, cikom tulkojam jam dzīšmu vuordus. Dūmoju gon, ka nav najaušeiba, ka bejom dzīduojuši kuozu dzīsmis. Niu dūmojam, kai lai normali iztulkoj. Ka napadūmoj, ka myusim Pribaltikā vysur taida izvirteiba.
Večim i vecinem pateik myusu tulkuojums, až acs slauka. Vīns nu jim par ols buteli nūpierk dzīšmu izdruku. Knapi teikam vaļā.
Pa nakti jam rūkā brillis, rūka izstīpta puori ejai. Vajadzātu izjimt nu rūkys, a bais, ka nadabojom pa golvu nu veča – pa mīgam padūmuos, ka zagli. Par stuņdi vīnu ūtru brillis kreit i sapleist. Pabuožu zam spylvyna.
Sasapazeistam ar sābru jaunuotni, tī breineigi puiši. Mozeni vēļ, gryb runuotīs ar myusim, līlejās i pylnu golvu pīstuosta, a sovys meitinis atstuoj molā. A tuos nabadzis sēd, gaida, smaida.
Nu da – “Vy navernoe aktjory…” Apbreins bolsā ir acimradzams. Itymā šaļtī mīreigi varātu īstuosteit, ka asam nu Dailis voi Nacionaluo teatra.
Myusu luga ir vagona lelais nūtykums. Ite labi, ka vēļ naraugom tū lītu laist ar vysom darbeibom (koč rekviziti jau pasaruoda, pīmāram, nazs).
Jim taids interesnys pīguojīņs dzeivei. Stuosta, kai Anglejā (jim niu bejs ceļuojums pa Eiropu) atejā sleicynuojuši atejis papeiru, dvīli, dvīļu pakaramū. Vysu, kū varēja atraut nu sīnu.
Sovā naivumā pavaicojam, deļkam tai beja juodora. Puišim nav atbiļdis. Ruodīs, ka jim tys ruodīs normalai.
Vēļ jim ir butele, kur vydā limonads ar pliuts zuolem. Vys rauga cyts cytam īsmērēt. Školuotuoja najem, bet mes tai drusku dasaveram, kab i pošim natyktu, i školuotujai nā. Nu ūtrys pusis, kaida myusim te dzela. Breivu ļaužu izprīcys.
Pa vysu ceļuojuma laiku ituos pliuts zuolis ir ībaruotys puors ļaudim, tī niu rauga atsarībt.
Sevišku jautreibu tam dadūd aizsolstūšys atejis!
Sābru vecinem naradzāta īcīteiba pret myusu jandālu.
Mes, kaidi desmit cylvāki dzeram olu, runojam vysi reizē, a sūpluok ļauds guļ. Ite laikam tik Sibirī i Krīvejā var byut taida patīsa leidzijusšona pret dzeršonu. Eista solidaritate!
Pa šaļtei īslādzu telefonu. Eiszinis breineigys.
Ļauds tiemej kinys pa Baikalu, teiklā meklej laika prognozis. Pīsūla pat īt iz bazneicu.
Kai mes aizbraukuši, Latvejā pīsajems soltums. Sūleits da -20 gradu naktī.
Nu ituos zinis aizmīgam kai systi.
Pravda, ir jau reits gondreiž – piedejū nakti viļcīnī nūbušavuojom iz gūda.
Ari itūnakt navalku nūst džemperi, leinu guļammaisā i nūsapakoju ar kurtku. Dečs pa viersu. Ka saļs, to dečs i pologs pi lūga.
A vyspuor matās syltuoks, tai izaver piec lada iz lūgu. Naaug kluot, kiust nūst i tak.


text:
Autors: Guntis Vāveris, viesturnīks, LU VFF doktorants
“Cerības pulciņš” kai globala jaunatnis kusteiba
19. godu symta gaitā, golvonūkuort Rītumu vaļstīs, veiduojuos virkne vysaidu attureibys organizaceju, kas darbeibu baļsteja laikmata modernajuos idejuos ar mierki reformēt aba atveseļuot sabīdreibu nu tuos natykuma – alkohola lītuošonys. Attureibys organizacejis ar harizmatiskim liderim prīškgolā pasludynuoja alkoholu par socialu ļaunumu, kas atbiļdeigs par nūzīdzeibys, veseleibys problemu i amoralys uzvedeibys izaplateišonu sabīdreibā.
Storp vysaidom organizacejom, kas kotra pastreipuoja alkohola “ļaunuma dimensejis”, dorbuojuos ari bārnus i jaunīšus apvīnuojūša organizaceja “Cerības pulciņš” (angliski – “Band of Hope”). Itei 19. godu symta 40. godūs izveiduotuo organizaceja Lelbritanejā skaitoma par vīnu nu pyrmom globalom (ka na poša pyrmuo) bārnu i jaunīšu kūpejuos darbeibys formom. Britu viesturneica i “Cerības pulciņu” pietneica Anemarija Makalistere (McAllister) sovūs pietejumūs pastreipoj, ka “Cerības pulciņus” var saukt par veiksmeiguokū attureibys kusteibys darbeibys izpausmi. Tai beja efektiva puorvaļdis i apvuiceibu sistema, kai ari drukuotūs i c. vizuali izgleitojūšūs materialu kūpums i tuo izgataveišonys īspiejis. Pīmāram, Lelbritanejā (īskaitūt kolonejis) storp 1890.–1914. godu beja izveiduots plašs “Cereibys puļceņu” nūdaļu teikls ar treis miljonim bārnu i jaunīšu vacumā nu 7 leidz 21 godam.
Attureibys kusteiba Latvejā i “Cerības pulciņi” storpkaru periodā
Jau nu 20. godu symta suokuma “Cerības pulciņu” plašuo globaluo darbeiba beja pazeistama ari Reigā dorbojūšūs attureibys bīdreibu aktivistim. Vystik storpkaru periodā Latvejis apstuokļūs, tymā skaitā ari Latgolā, roduos vareiba “Cerības pulciņu” darbeibys pryncypus īvīst praksē. Preteji, kai tys beja Lelbritanejā, Latvejā nasaveiduoja vīnuots “Cerības pulciņu” puorvaļdis organs i puļceņu darbeibu puorraudzeja leluokuo Latvejis attureibys organizaceja “Latvijas Pretalkohola biedrība” (LPB).
“Cerības pulciņu” darbeibys pamatpryncyps beja jaunu puļceņu veiduošona pi vuiceibu īstuožu, tai veicynojūt sapratni par attureibu kai lobuokys dzeivis i nuokūtnis sekmātuoju, uzsverūt tuos nūzeimi moralis, finansialuos lobkluojeibys i veseleibys izkūpšonā. Lai tū sasnāgtu, “Cerības pulciņi” plaši izmontuoja vizualūs vuiceibu leidzekļus – ilustrativi i informativi izgleitojūšus attālus gon drukuotā, gon diapozitivu formatā. Itaidu praksi, pīsamārojūt Latvejis kulturys videi, pīmāram, veidojūt ilustracejis pretalkohola satura tautys dzīsmem, ceņtēs izmontuot ari puļceni Latvejā.
Tuoluok rokstā snāgts eiss īskots par Rēzeknis vuiceibu īstuodēs izveiduotū sešu “Cerības pulciņu” darbeibu, daleji turpynojūt autora īprīkšejū roksta tematiku par pretalkohola kusteibu Latgolā (Pretalkohola kusteiba Latgolā 19. gs. vyds – 1940. gods). Roksts baļsteits iz Latvejis Vaļsts viesturis arhivā asūšajim dokumentim.
Latvijas Pretalkohola biedrības (LPB) izdūtuo attureibys kusteibai veļteituo žurnola „Jaunā Balss” 1928. goda Nr.8 vuoks.
“Cerības pulciņi” Rēzeknē
“Cerības pulciņu” veiduošonuos pi vuiceibu īstuodem sekmēja attureibys kusteibai nūzeimeigi pasuocīni vaļsts leiminī. Treis puļceni izaveiduoja storp 1924. goda februari i 1925. goda janvari, laikā, kod Saeimā i iņteligeņcis vydā tyka aktivi sprīsts par tū, kaidai juobyun jaunizveiduotuos vaļsts alkohola politikai – piļneigs alkohola aizlīgums, kai tys beja ASV i Sūmejā, voi vaļsts styngra puorraudzeiba puor alkohola ražuošonys industreju i sabīdreibā asūšim alkohola lītuošonys paradumim. Bet puorejī treis “Cerības pulciņi” Rēzeknē izaveiduoja 1929. goda pyrmajā pusē IV Vyslatvejis Pretalkohola kongresa īspaidā.
Rēzeknis Vaļsts vydsškolys “Cerības pulciņš”
Puļceņa izveidē 1924. goda februarī pīsadaleja ap 20 vydškolys školānu. Kai sarakstē ar “Latvejis Pretalkohola bīdreibys” vaļdi Reigā nūruoda puļceņa izveidis iniciators školāns A. Skaistkalns, tod puļceņa bīdri golvonūkuort beja jaunuokūs klašu školāni. Ziņuojumā nūruodeits, ka puļceņa darbeibā naīsasaisteja nivīns školuotuojs, turkluot školys padegogiskuo padūme nūlīdze puļceņam dorbuotīs uorpus školys i taidā veidā sasadorbuot ar “Latvejis Pretalkohola bīdreibys” nūdaļu Rēzeknē.
Nuokušajā vuiceibu godā puļceņa rudiņa semestrī dorbuojuos 14 bīdri, vystik pavasarī – viņ 9, tūmār tys natraucēja puļceņam semestra beiguos sagataveit žurnalu “Cerības Zvaigzne“, kura izdūšona gon tyka atlykta iz nuokušū vuiceibu semestri. Tuoļuok ziņu par žurnalu dokumenti nasnādz. Acimradzūt žurnals tūmār natyka regulari izdūts.
1925./26. vuiceibu goda rudiņa semestrī vaļstī nūteikūšūs Pretalkohola propagandys dīnu īspaidā puļceņš 3. novembrī planavuoja školys telpuos reikuot attīceigu vokoru i lyudze “Latvejis Pretalkohola bīdreibu” nūsyuteit lektoru, kuram puļceņš apsajēme segt viļcīņa beletu izmoksys.
Turpmuokajūs godūs puļceņa darbeiba bez attureibys literaturys izplateišonys storp škoļnīkim (bibliotekys īkuortuošonys, losomgolda izveidis) aptvēre ari jaunus darbeibys vierzīņus, pīmāram, 1927./28. vuiceibu godā puļceņš veicynuoja “moztureigūs puļceņa bīdru pabaļsteišonu ar LS 5, LS 10 i LS 20 leluma naudys zeimem”.
Četrus godus piec “Cerības pulciņa” izveidis tuo darbeibys puorskotā skaitoms, ka puļceņā dorbuojuos ari školuotuoji, ar kaidu I. Lielmani prīkšgolā. Taipat tuoluokys darbeibys pylnveidei vydsškolys “Cerības pulciņš” lēme par tū vaļdis prīšksādātuoja S. Čudara delegiešonu iz IV Vyslatvejis Pretalkohola kongresu Reigā. Saleidzynojūt ar puļceņa darbeibys suokumpūsmu, četru godu laikā tuo bīdru skaits beja treiskuoršuojīs – kūpā ap 60 bīdru 1928. goda decembrī.
1929. goda pavasara semestrī nūruodeits, ka puse nu vydškolys 111 školānim ir “Cerības pulciņa” bīdri. Kai tuoluokū darbeibys aizdavumu puļceņš izvierzeja “veicynuot draudzeigys attīceibys bīdru storpā i apzineigi kolpuot puļceņa mierkim”. Dīvamžāļ nav tuoluoku ziņu par turpmuokom puļceņa aktivitatem. Vysdreižuok jau 30. godūs vydškolys “Cerības pulciņš” dorbuojuos mozaktivi.
Rēzeknis Vaļsts Pedagogiskuos vydsškolys “Cerības pulciņš”
1924. goda maijā suokūtnieji tyka izveiduots Jaunatnis attureibys puļceņš “Klints”. Puļceņā dorbuojuos ap 40 bīdru, i tuo radzamuokuo darbeiba beja tuo poša goda oktobrī, kod t. s. Pretalkohola dīnu laikā tyka sagataveits prīšklasejums “Cilvēce un alkohols”, kū papyldynuoja deklamacejis nu attureibys kusteibai veļteitys literaturys i latvīšu literatu dorbim. Puļceņa darbeibu atbaļsteja školys vadeiba, ļaunūt izveiduot attureibys literaturys losomgoldu školys bibliotekys telpuos. Puļceņa bīdri 1924. godā reikuoja izbraukumus iz Kuorsovu i Baļtinovu, uzastuojūt ar referatim i mudynojūt vītejū jaunatni tī dybynuot “Cerības pulciņus” Izbraukuma vītys izvieli vysdreižuok nūsaceja dažu (varbyut vaļdis lūcekļu) vydsškolys škoļnīku pīdereiba itom vītom.
1924. goda 3. februarī “Klints” ziņuoja “Latvijas Pretalkohola biedrībai” par nūdūmu 18. martā sasaukt Latgolys “Cerības pulciņu” i attureibys bīdreibu nūdaļu kongresu vydsškolys telpuos. Pasuocīņa programmā beja paredzāts reikuot referatu sekceju, kū papyldynuotu kino lekcejis, kongress tyktu nūslāgts ar koncertu.
Ituo vuiceibu goda pavasara semestrī puļceņā dorbuojuos 79 školāni – 44 mārgys, 35 puiši i 2 školuotuoji, kai ari 45 uorpus školys asūši jaunīši. Juopībylst, ka vydsškolā pavasara semestrī vuicejuos 156 školāni, taitod drupeit vaira kai puse nu školānu dorbuojuos puļceņā.
Turpmuokajūs godūs par pastuoveigu bīdru skaitu nūruoda jaunizveiduotuos sekcejis – sporta, literaturys i muzykys. Zynoms, ka 30. godu ūtrajā pusē puļceņā bīdru skaits beja nu 50 leidz 70 školānu školuotuoja Ernesta Medņa vadeibā. Puļceņš aktivi sasadorbuoja ar cytim vydsškolys gaidu i skautu puļcenim, dramatiskū puļceņu “Daile” i kooperativū puļceņu “Labdaris”.
Kūpš 30. godu ūtruos pusis puļceņš cīškuok spieja sareikuot izgleituojūša satura prīkšlasejumus školānim, kai ari interesentim uorpus školys. Pīmāram, 1936./37. vuiceibu godā škoļnīks i puļceņa vaļdis lūceklis 19 godus vacais Fraņcs Zdanovskis referēja par temom “Brīva griba, raksturs – personības veidotāji” i “Poruku Jāņa reliģiozā lirika”, cyts školāns Fraņcs Romanovskis beja sagatavejs prīkšlasejumu par temu “Pedagogs un alkohola apkarošana”. Nuokušajā vuiceibu godā F. Romanovskis beja sagatavejs prīkšlasejumu par temu “Alkohola iespaids uz tikumisko dzīvi”. 1938. godā puļceņš izdeve sovu žurnolu “Stari”.
LPB izdūtuo attureibys kusteibai veļteituo žurnola „Jaunā Balss” 1928. goda Nr.10 vuoks.
Rēzeknis Vaļsts orūdškolys “Cerības pulciņš”
Iniciativa veiduot puļceņu roduos piec “Latvijas Pretalkohola biedrības” lektora Cauces nūlaseituos lekcejis 1924. goda 19. decembrī, kuo rezultatā “ļoti liela daļa audzēkņu interesējās par atturību”. Puļceņš itymā vuiceibu īstuodē tyka izveiduots 1925. goda janvarī. Suokūtnieji puļceņš gribēja dorbuotīs kai atsevišķa “Latvijas Pretalkohola biedrības” nūdaļa, bet piec sarakstis ar bīdreibys vaļdi Reigā tyka pījimts lāmums jaundybynuotuos kūpys darbeibu baļsteit “Cerības pulciņu” pryncypūs. Puļceņa vadeituojs beja školāns Pēteris Keisters, itymā dorbuojuos 21 školāns.Par orūdu školys puļceņu turpmuokū darbeibu ziņu ir cīši moz. Turpmuokuo darbeiba bejuse mozaktiva. “Latvijas Pretalkohola biedrības” vaļdei puļceņš turpmuok nasnīdze nikaidys zinis par sovu darbeibu. Izjāmums ir viņ puļceņa vadeibys viestule bīdreibys vaļdei Reigā ar lyugumu nūskaidruot, voi puļceņa izvirzeitī delegati Jēkabs Kārkliņš i Teodors Osis ir pīsadalejuši 1928. goda 28. oktobra “Latvijas Pretalkohola biedrības” i “Cerības pulciņu” kongresā Reigā.
Vaļsts Rēzeknis Školuotuoju instituta pamatškolys “Cerības pulciņš”
Itys puļceņš tyka dybynuots 1929. goda majā, oktobrī par tuo darbeibu tyka ziņots “Latvijas Pretalkohola biedrībai”. Puļceņa dybynuošonys protokolā īraksteiti 63 dybynuotuoju školānu (32 puišu i 31 mārgys), divu školuotuoju Eižena Šablova i Vitalija Švarca vuordi, kai ari Dr. Jānis Miglinieks. Pyrmajā puļceņa vaļdis sēdē J. Miglinieks uzastuoja ar referatu “Par alkohola iespaidu uz cilvēka organismu” i aicynuoja izveiduotuo puļceņa bīdrus “cīnīties ar alkoholu, veicinot atturību skolā un ārpus tās”.
Kai nūruodeits vāluokūs godu puorskotūs “Cerības pulciņš” dybynuots piec školuotuoju iniciativys, kurai turpmuokajūs godūs atsasauce īvāruojams skaits nu pamatškolys školānim. 30. godu pyrmajā pusē puļceņā beja 70 bīdru – 39 mārgys, 27 puiši i 4 školuotuoji. Tei beja apmāram puse nu škoļnīku skaita, vystik, kai nūruoda “Cerības pulciņa” īsnāgtī goda darbeibys puorskoti, tuo darbeiba beja pasiva, sareikojūt viņ puors vaļdis sēdis i tikai vīnu prīkšlasejumu. Golvanūkuort īmasls tam beja finanšu leidzekļu tryukums darbeibys atteisteibai, kas naļuove izvērst vārā jemamu tuoluokū darbeibu.
Rēzeknis Vaļsts komercškolys “Cerības pulciņš”
Komercškola sovā paspuornē “Cerības pulciņu” nūdybynuoja 1929. goda februarī. Suokūtnieji puļceņš darbeibu suoce cīši aktivi, ceņšūtīs sajimt finasialu pabolstu nu piļsātys vaļdis i Žyupeibys apkaruošonys fonda attureibys ideju izplateišonai. Dokumentūs nav ziņu, voi taida paleidzeiba daškierta. Vysdreižuok, ka lyugums piec paleidzeibys tyka nūraideits, iz kū nūruoda puļceņa nadateits ziņuojums LPB, kurā nūruodeits, ka izveiduotais puļceņš “ilgi dusējis uz lauriem” i nikaidu tuoluoku darbeibu nabeja izvierss.
Situaceja mainejuos, kod par puļceņa vadeituoju palyka škoļnīks D. Losans, kurs aktivi dorbuojuos puļceņa tuoluokuos atteisteibys veicynuošonā. Komercškolys puļceņš īspieju rūbežuos ceņtēs sareikuot izgleituojūšus prīšklasejumus, pīmāram, 1932. goda 2. oktobrī komercškolā ar lekceju, kū papyldynuoja diapozitivi, uzastuoja Ādolfs Šilde.
Komercškolys puļceņš abonēja attureibys kusteibys ideju īvierzis periodiskū izdavumu “Saule”. Mozai atkuopei juosoka, ka periodiskajam izdavumam beja cīši lela nūzeime “Cerības pulciņu” i c. attureibys organizaceju dorbā. Pīmāram, “Jaunā balss” – nūzeimeiguokais attureibys ideju periodiskais izdavums Latvejā storpkaru periodā – kolpuoja kai informativs i izgleitojūšs materials attureibys organizaceju nūdaļom uorpus Reigys tūs darbeibys sekmeišonai. Vystik dažaidu īmaslu deļ attureibys periodiskūs i tml. izdavumu aprite Latvejā īpretim praksei Rītumu vaļstīs naspēja nūstruoduot kai rysynuojums attureibys organizaceju praseibom, tūstorp ari Latgolā, piec obligatuos Reigys lektoru kluotbyutnis.
Turpmuokajūs godūs komercškolys puļceņš pīdzeivuoja vēļ vīnu dybynuošonu – 1935. goda novembrī. Dokumentūs nav paskaidruoti īmasli, voi tys nūtics kaidu juridisku īmaslu deļ voi komercškolā kaidu breidi, puļceņa bīdrim absolvejūt vuiceibu īstuodi, nabeja tuoluoku sekuotuoju.
1935./36. vuiceibu goda komercškolys “Cerības pulciņa” darbeibys puorskotā nūruodeita puļceņa idejiskuo vadeituoja školuotuoja Emma Linde. Puļceņa vaļdi apstyprynuoja divejis reizis vuiceibu godā – rudiņa i pavasara semestrī, pošā vaļdē dorbuojuos pīci školāni.
Puļceņa vadeituojs beja 17 godus vacais škoļnīks Leons Rumaks. Tymā pošā darbeibys puorskotā pīmynāta “Cerības pulciņa” sadarbeiba ar cytim komercškolys puļcenim – Latvijas Jaunatnes Sarkanā Krusta, skautu un gaidu, aviacejis i fotografiešonys puļcenim. Juopībylst, ka 11 nu 24 puļceņa bīdrim (15 mārgys i 9 puiši) vīnlaikus dorbuojuos ari cytūs puļceņūs. Puļceņa puorskotā mynāts komercškolys škoļnīku (kūpā 239, nu tim 136 mārgys i 103 puiši) i školuotuoju (27) skaits.
Interesanti, ka komercškolys puļceņa dybynuotuoju (kūpskaitā 21) lūkā beja tikai treis školāni nu Rēzeknis. Puorejī beja nu tyvuokim pogostim (Bieržgaļs – 4, Gaigalova – 3, Atašīne – 2, Sakstagols – 2, Gauru, Makašānu, Nautrānu, Ūzulmuižys, Ozupinys, Varakļuonu pog. i Vipingys muižys – 1), kuri piļsātā beja īsaroduši vuiceitīs. Acimradzūt jaunīšim uorpus piļsātys dzeivis taidys jaunys i laikmetam modernys idejis lykuos saistūšuokys nakai piļsietnīkim.
Izdalis materials Pretalkohola dīnu pasuocīnim Latgolā, A. Liepiņa gruomatu spīstuve Reigā, b.g.
Rēzeknis piļsātys pūļu pamatškolys “Cerības pulciņš”
Rēzeknis Pūļu pamatškolā “Cerības pulciņš” tyka dybynuots 1929. goda aprelī. Dybynuošonys pasuocīnī školuotuojs Antons Skutāns nūlaseja referatu “Alkohols un tā iespaids uz cilvēka organismu”. Kluotasūšī 75 pamatškolys školāni par puļceņa vaļdis prīkšsādātuoju īvielēja A. Rutkovski. 1929./30. vuiceibu goda suokumā pūļu pamatškolys puļceņa kūpsapuļcē tyka nūruodeits, ka pyrmī četri darbeibys mieneši bejuši mozaktivi, kas skaidrojams ar vosorys breivlaiku, kod škoļnīki nūbraukuši atpakaļ iz sātom. Tuoluokajai darbeibys atteisteibai puļceņa vaļde lāmuse lyugt atļuovi “Latvijas Pretalkohola biedrībai” sasaraksteit ar attureibys bīdreibom Pūlejā, kai ari nūpierkt attureibys literaturu i sareikuot prīšklasejumu, uzaicynojūt “Latvijas Pretalkohola biedrības” lektoru.
Par turmuokū puļceņa darbeibu zynoms, ka 1930./31. vuiceibu goda rudiņa semestrī tymā bejuši 96 bīdri – 48 mārgys, 35 puiši, 5 školuotuoji, kai ari 8 uorpusškolys asūšī. Juopībylst, ka pūļu pamatškolā tymā godā vuicejuos 283 školāni (145 mārgys i 138 puiši), taitod gondreiž 1/3 nu škoļnīkim dorbuojuos puļceņā.
Pūļu pamatškolys “Cerības pulciņš” iz cytu Rēzeknī asūšū “Cereibys puļceņu” darbeibys fona izacēle ar puļceņa izveiduotom sporta, šaha, dambretis, kai ari pūļu golda spēlis serso sekcejom.
Mynātajā puorskotā nūruodeits, ka puļceņš iz prīšku gryb “nodibināt sakarus ar Polijā esošajiem “Cerības pulciņiem” un ierīkot radio”. Dīvamžāļ tuoluoku ziņu par ituo aktivuo puļceņa darbeibu arhiva lītuos nav izadevs atrast. Vysdreižuok, ka ari ituo puļceņa darbeiba palyka mozaktiva, kod tuo aktivuokī bīdri absolvēja pamatškolu.
***
Kūpumā “Cerības pulciņu” izveide i darbeiba Rēzeknis vuiceibu īstuodēs paruoda jaunīšu iņteresi i praktisku īsaisti nu alkohola breiva dzeivisveida izplateišonā i uzturiešonā. Tai “Cerības pulciņšu” bīdri puorstuovēja alternativu dzeivisveidu preteji asūšom alkohola lītuošonys tradicejom. Puļceņa darbeibu, piec autora dūmu, ītekmēja divi byutiski faktori, kas beja par īmaslu voi nu mozaktivai darbeibai, voi darbeibys puortraukšonai, – finansialu leidzekļu tryukums i aktivuokūs “Cerības pulciņu” bīdru puorsaceļšona dzeivuot iz cytu vītu voi ari vuiceibu īstuodis absolviešona.


text:
Bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) Daugovpiļs nūdaļa sadarbeibā ar Daugovpiļs piļsātys Jaunatnis departamentu 25. aprelī 19.00 aicynoj vysys jaunīšu organizacejis, nūdybynuojumus i naformalis interešu grupys pīsadaleit jaunīšu organizaceju pasuokumā „Visi vienā maisā!”.
Pasuokuma mierkis ir jaunīšu organizaceju īsapazeišona, sadarbeibys radeišona, turpmuokai kūpeigu pasuokumu i projektu realizacejai Daugovpilī. Sasatikšonys laikā ir planavuotys organizaceju prezentacejis, naformalis spielis, grupu dorbi pi pasuokumu i ideju izstruodis.
NVO balleite teik reikuota ar Vaļsts Kulturkapitala fonda, Reigys Starptautyskuos ekonomikys i biznesa augstškolis Daugovpiļs filialis i Daugovpiļs piļsātys Jaunatnis departamenta atspaidu.
Vaira dazynuošonys,
rokstūt iz e-postu: daugovpils@lgsc.lv,
zvonūt iz tel. 28877277 (Dagneja).


text:
14 vārti Sedols Dāvis (SK Babīte)
13 vārti Vissarionovs Artjoms (JFC Skonto)
12 vārti Boroduška Ēriks (JFC Skonto)
10 vārti Borisenoks Žans, Kohs Kristaps (RFS), Pāls Reinis (SK Babīte)
8 vārti Ūdris Renards (FK Tukums 2000), Čaika Dinis (RFS)
7 vārti Meņšovs Sergejs (FK Liepāja), Mirmanovs Bogdans (RFS)
6 vārti Helmanis Gregors (FK Nikars), Spunde Matīss (SK Babīte)
5 vārti Sticenko Kristofers (FK Nikars), Ardons Markuss (FS Metta), Hudožitkins Vladimirs (JFC Skonto)
4 vārti Liepiņš Ralfs Kristians (FK Liepāja), Sajenko Edgars (FS Metta), Krieviņš Reinis, Tverjanovičs Boris Markuss (SK Babīte)
3 vārti Atligins Iļja (FK Tukums 2000), Kristofers Ričards Grēms Kārlis, Mihejevs Dilans (FS Metta), Morozovs Iļja (JFC Skonto)
2 vārti Dravnieks Dominiks, Rudaks Markuss Martins (FK Jelgava), Hermanis Rainers, Vierpe Edvards (FK Liepāja), Stērninieks Robins (FK Nikars), Štāls Martins (FK Tukums 2000), Krjukovs Ņikita, Kronis Ernests, Suhanovs Daniils (FK Ventspils OC), Pakulis Ralfs (FS Metta), Ivanovs Oļegs (RFS), Saltups Raimonds, Valutadatils Efraims, Zīverts Gustavs (SK Babīte)
1 vārti Cēsnieks Kevins, Garkuļs Gurevičs Rolands, Ivanovs Markuss (FK Jelgava), Azarovs Timurs, Harmsens Markuss Kaspars, Lapiņš Pauls, Petrovics Markuss, Raihs Martins, Smirnovs Ivans, Žukovs Adrians (FK Liepāja), Volbergs Valters (FK Nikars), Bormanis Dāvis (FK Tukums 2000), Ernestovskis Roberts, Grīslis Valters, Jaunkalns Kristiāns Deniss, Lučins Artemijs Mihails, Mironovs Daniels, Pētersons Rainers (FK Ventspils OC), Kapaklis Kārlis Martins, Motiļs Sergejs (FS Metta), Milevičs Jevgeņijs, Persņakovs Artjoms, Ruskulis Ričards (JFC Skonto), Bļinovs Artjoms, Kurusovs Mihails, Sinevičs Timurs, Skačkovs Maksims, Zandreiters Valters (RFS), Barkāns Kaspars, Kūmiņš Rolands, Paņihidkins Aleksandrs (SK Babīte)


text:
Dzeive škārsteiklā nav vīgla, tok īspiejom bogota. Kab vysu laiku nabyutu juoskaita monitorā i juomūka acs, ite LgSC zinis klausomā veidā. Izlīc austenis, palaid tumbenis i pasaklausi, kas jauns. [soundcloud url=”http://soundcloud.com/lgsc/24-marts”] Iz prīšku vēļ. Atej iz Tonis biroju, na taidu breinumu vīn pīredzeisi! Dreizumā – latgalīšu erotiskais stuosts par patīsu ļūbesteibu i kaisleibom! Sekoj leidza […]
Ka par tradicejom, tod par tradicejom! Kotra mieneša pādejuo trešdine varātum kliut par jaunu tradiceju LgSC aktivitašu pīduovuojumā. Pasludynojom tū par LgSC podkāsta īroksta dīnu! Na vīnam viņ nūteikti ir vaicuojums: Kas tys par zvāru – podkāsts? Vuords “podkāsts” ir salikteņs, kas rodīs nu vuordim “iPod” i “broudcasting”. Vīnkuoršim vuordim skaidrojūt – tys ir entuziastu […]
Vasali! Paļdis vysim, kas vakar vieli vokorā pīsavīnuoja sarunai Skype par LgSC niu i bīdreibys atteisteibu! Kūpā sasalasējem 19 cylvāku. Ka Teve tī nabeja i gribi pīsadaleit, atsyuti maņ sovu Skype niku! Voi ari meklej pats – saprge. Sarunys turpynuojums Skype 16. martā 22:00-23:00. A sarunys turpynuojums kluotīnē – vieļuok pavasarī. Turpynojūt ideju vātru par […]
Vasals, bruoļ! Vasala, muos! Jaunā godā LgSC Tev pīduovoj, 3 īspiejis: automatiskū gruomotys vuoka paceļšonys mehanismu, manualū latgalīšu literaturys papyldynuošonys agregatu, dinamiskū rodūšuo i dorūšuo spāka skrytuli. Jaunuo goda suokumā – pyrmais realais ituo goda pīduovuojums. Taišni deļ Teve. Tev ak jau ir kaida sātyslopa voi dīnroksts, blogs, emuars voi vīnkuorši teiklavīta, kur pīraksteit sovus […]
Grupa “Bez PVN” meklej leidzjutiejus SeMS raidiejuma īrokstam LTV7. Īroksts 11. augustā televizejā nu 16:30 da 18:00 stuņžu. Kai minimums vajag 10 ļauds, tok vīta atsarass i 50 cylvākim. Piec īroksta sūlej piecpasuokumu. 🙂 Ka Tu teic i gribi i ka Tev tuo vajag, pīsasoki Edeitei iz e-postu bezpvn@inbox.lv! Leidzeigī roksti:Kas byus Bukmuižā 22.junī? ĪLEIGUOŠONA!Podkāsts […]
Ceru, ka vosora Jiusim ir izadavuse, saule smaida i leits gluostej, sīns jau pyunē, buļbys jau zīd i vyspuor vyss īt nu rūkys. 🙂 Ka ni cytaiž, lai smaida dzaltoni moskviči i vyss kas cyts! Pādejuos šaļts pīduovuojums. Spontanuos idejis. 🙂 Mežcīmā šūvokor dasu bals: sasatikšona ar dasom i pasiedeišonu. 🙂 Ap 18:00 ak jau. […]
Jureits sūlej, ka byus koč kas leidzeigs kai paguojušajā godā… Tuoļuok informaceja nu juo: “Latgalīšu dzīsmis, danči, gunkurs i lobi ļauds jau trešū godu Latvejis skaistuokuo i solom boguotuokuo azara krostā!” – tys taids reklamys sauklis pyrmajā dalī varātu byut nalels koncerts pi pogosta padūmes estradī – “Latgalīts Latgalīšam Draugs” stilā. suokums apmāram 19:00. Koncertā […]
INFORMACEJA PRESEI Latgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps Dagdu Reigā, 2009. goda 17. aprelī Īsasaistūt Lelajā tolkā, kas 18. aprelī nūteik vysā Latvejā i cytur, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Dagdys piļsātys dūmi, Dagdys dūmis piļsātsaimisteibu, jaunīšu bīdreibu “Dagne” i Dagdys uzjiemiejim reikoj sakūpšonys tolku Dagdā. Tolkā plānoj pīsadaleit jaunīši: studenti i škoļnīki nu vysys […]
Latgalīšu rokstu volūdys kursi suoksīs 20. aprelī. Tīpat Latvejis Nacionalajā bibliotekā (Reigā), Barona i Elizabetis īlu styurī, – pyrmūdīnēs nu 17:00 da 20:00 da 15. juņa. Telpys sarunuotys, Muora i Kristīne tryn nazi i pildspolvu, dareišonys vaine. Itymā nedeļā byus vaira informacejis, pīsasaceišona da 20.04. piecpušdīnis iz e-postu lgsc i inbox.lv. Vari padūt itū ziņu […]
Maņ īguoja pruotā dūma. Varbyut niulenejūs krizis laikūs var apsamaineit ar informaceju, kod kurs brauc, saceisim, nu Rēzeknis iz Daugovpili ci nu Daugovpiļa iz Reigu. Pi vīna savuoc vysaidys montys, kas kur nabejs juoaizvad. Voi aizvad kaidu studentu iz sātu, školu, tusovku. Īsadūmoj – atvad bednajam studenteņam kaids farizejs ar godu nostu i mašynu nu […]


text:
PYRMAIS LASEJUMS Izc 20, 1–17
Dīva bausleibu pasludynōšona.
LASEJUMS NU IZCEĻŌŠONAS GRŌMOTAS
Tamōs dīnōs saceja vysus šūs vōrdus:
«Es asu Kungs, tovs Dīvs, kas tevi izvežu
nu Egiptes zemes, nu vērdzeibas noma. Tev nabyus cytus dīvus turēt leidz ar
mani. Tev nabyus darynōt sev nikaidu tālu, ni cytu atveidōjumu nu tō, kas ir
augšā debesīs vai apakšā uz zemes, vai yudiņūs zam zemes. Tev nabyus tūs gūdynōt,
ni ari tim kolpōt, jo es asu Kungs, tovs Dīvs, stryprs un greizsirdeigs Dīvs, kas
tāvu grākus pīmeklej bārnūs leidz trešai un catūrtai paaudzei tim, kas mani īneist.
Bet es asu žāļsirdeigs leidz tyukstūšai paaudzei tim, kas mani mīļoj un pylda
munas bausleibas. Tev nabyus Kunga, sova Dīva, vōrdu nalīteigi volkōt, jo Kungs
naatstōs nastrōpeitu tū, kurs veļteigi volkōs Kunga, sova Dīva, vōrdu. Pīmiņ
sabata dīnu, lai tu tū svēteitu. Sešas dīnas tu strōdōsi un dareisi vysus sovus
dorbus. Bet septeitō dīna ir sabats Kungam, tovam Dīvam. Tymā nadareisi nikaidu
dorbu ni tu, ni tovs dāls, ni tova meita; ni tovs kolps, ni tova kolpyune; ni
tovs jyuga lūps, ni svešinīks, kas ir tovūs vōrtūs. Jo sešōs dīnōs Kungs radeja
dabasus un zemi, un jyuru, un vysu, kas ir tamōs, bet septeitajā dīnā
atsapyute. Tōdēļ Kungs ir svētejis sabata dīnu un ir darejis tū svātu. Tev byus
gūdōt sovu tāvu un sovu mōti, lai tu ilgi dzeivōtu zemē, kuru tev dūs Kungs,
tovs Dīvs. Tev nabyus nūkaut. Tev nabyus lauleibu pōrkōpt. Tev nabyus zagt. Tev
nabyus napatīsu līceibu dūt pret sovu tyvōkū. Tev nabyus īkōrōt sova tyvōkō
nomu. Tev nabyus īkōrōt jō sīvu, ni kolpu, ni kolpyuni, ni vērsi, ni ezeli un
nivīnu lītu,
kas jam pīdar.»
Tys ir Dīva vōrds.
Voi eisōk Izc 20, 1–3. 7–8. 12–17
LASEJUMS NU IZCEĻŌŠONAS GRŌMOTAS
Tamōs dīnōs Dīvs saceja vysus šūs vōrdus:
«Es asu Kungs, tovs Dīvs, kas tevi izvežu
nu Egiptes
Tys ir Dīva vōrds.
PSALME 19 (18)
Refrens: Tovi
vōrdi, Kungs, dūd myužeigū dzeivi. (R.
sal. Jņ 6, 63b)
8 Kunga
lykums ir bez vaines, tys styprynoj goru;
Kunga līceiba ir uztycama, tei gudreibu
snādz
mozajim.
9 Kunga
pavēles ir taisneigas, tōs īlīksmoj sirdis;
Kunga bausleiba ir skaidra, tei
apskaidroj acis.
Refrens
10 Kunga
bejeiba ir teira, tei palīk uz myužim.
Kunga sprīdumi ir pareizi, tī vysi kūpā
ir taisneigi.
11 Vērteigōki
tī ir par zaltu, par vysteirōkū zaltu
un soldonōki par madu un mada šyunu
lasem.
Refrens
ŪTRAIS LASEJUMS 1 Kor 1, 22–25
Mes sludynojam krystā pīkoltū Kristu, kas mums ir Dīva spāks
un gudreiba.
LASEJUMS NU SVĀTO APOSTOLA PŌVULA PYRMŌS VĒSTULES KORINTĪŠIM
Brōli:
Jūdi prosa zeimes, grīki meklej
gudreibu, bet mes sludynojam krystā pīkoltū Kristu, kas jūdim ir īļaunōjums un pogōnim
– muļķeiba, bet aicynōtajim, tiklab jūdim, kai grīkim, Kristus ir Dīva spāks un
Dīva gudreiba. Tōdēļ ka dīviškō muļķeiba ir gudrōka par cylvākim, un dīviškais naspāks
ir styprōks par cylvākim.
Tys ir Dīva vōrds.
PYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS Jņ 3, 16
Lai ir slaveits Dīva vōrds.
Dīvs tai mīļoja pasauli, ka atdeve sovu
vīnpīdzymušū Dālu;
ikvīns, kas jam tic, īgyun myužeigū
dzeivi.
Lai ir slaveits Dīva vōrds.
EVANGELIJS Jņ 2, 13–25
Pravītōjums par Krystus cīsšonom un augšanceļšonūs.
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS JŌŅS
Tyvojōs jūdu Pasha, un Jezus devēs uz
Jeruzalemi. Un svētneicā jys atrod vēršu, vušku un bolūžu pōrdevējus un naudas
mainētōjus, kas tur sēdēja. Tod jys, pagatavōjis nu auklom pōtogu, izdzyna
vysus ōrā nu svētneicas reizē ar vuškom un vēršim, izkaiseja maineitōju naudu
un apgōze goldus, un tim, kas pōrdeve bolūžus, pateice: «Aizvōcit tūs prūjom nu
šejīnes! Napadorit muna Tāva nomu par tērga būdi!» Jō mōcekļi īgōdōja, ka ir
raksteits: «Mani sagrauzs ryupes par tovu nomu». Tod jūdi atsauce un jam
saceja: «Kaidu zeimi tu mums parōdeisi, jo jau dori šaidas lītas?» Jezus atbiļdēja
un jim saceja: «Nūjaucit šū svētneicu, un es tū trejōs dīnōs otkon uzceļšu». Bet
jūdi saceja: «Četrudesmit sešus godus tyka calta šei svētneica. Un tu uzceļsi tū
trejōs dīnōs?» Bet jys runōja par sovas mīsas svētneicu. Tōpēc tod, kod jys pīsacēle
nu myrūnim, jō mōcekļi īgōdōja, ka jys tū beja teicis, un īticēja Rokstim un vōrdim,
kū Jezus beja runōjis. Un, cikom jys uzaturēja Jeruzalemē Pashas laikā, svātku dīnā,
daudzi īticēja jō vōrdam, radzūt jō breinumus, kū jys dareja. Bet pats Jezus
jim nauzaticēja, jo jys jūs pazyna un jam navajadzēja, lai kaids dūtu līceibu
par cylvāku, tōdēļ, ka jys pats zynōja, kas cylvākā slēpās.
Tys ir Kunga vōrds.


text:
Laikā, kod nūtika daiļskaiteituoju konkurss Vuolyudzāni i vydsškolānu latgalīšu volūdys, literaturys i kultūrviesturis olimpiade tik veikta moza aptauja. Piec aptaujis apkūpuošonys ni smiejūs , ni rauduoju, a pasiedieju i padūmuoju, kū vajadzātu dareit, kab vyss ītu iz lobū pusi, padūmojit i Jius.
Voi Jius sevi saucot par latgalīti? 41 nui, 1 nā;
Ja jius saucatīs par latgalīti, tod kaidu īmaslu deļ?
Runoju latgaliski 26, asu pīdzims Latgolā 28, dzeivoju Latgolā 33; kaids nu jaunīšim i nūmiert gotovs Latgolā, cyts ir lapnis par tū, ka ir latgalīts.
Voi Jius muokot raksteit latgaliski?
Nui 24; nā 18.
Kur asat īsavuicejuši raksteit latgaliski?
Sātā 4; školā 3; pats 14; cyts augstškolā, cyts rokstūt pietnīciskūs dorbus.
Cik daudz gruomotu latgalīšu volūdā ir Jiusu sātā?
Nav 2; nu 1 da 5 16; nu 5 da 10 14; daudz 10.
Kur Jius vairuok dzierdot latgalīšu volūdu?
Saimē 31; školā 14; presē 0; radejā 0; TV 0; cyts iz īlys, cyts runojūt ar sābrim i draugim, latgalīšu pasuokumūs, cyts tik aizbraucūt Rēzeknī i Rogovkā, cyts tikai pīsadolūt konkursā Vuolyudzāni.
Kur Latgolā byutu juorunoj latgalīši volūdā?
Sabīdriskuos vītuos 18; vaļsts īstuodēs 3; kuortojūt dokumentaceju - 4 ; školā 10; vysur 10; nikur 2.
Kaidam informacejis veidam Jius dūtu prīškrūku latgalīšu kuļturi izzynuošonai?
Gruomotys, prese 21; radeja, TV 20; škola 15.
Dūmoju, ka školā īgiutuos zynuošonys par Latgolu:
Latvīšu vol. i lit. stundēs - nav-7; napiļneigys 22; vidiejis -11; cīši lobys 2.
Viesturis stundēs nav 12; napiļneigys 17; vidiejis 7; cīši lobys 2.
Geografejis stundēs nav 20; napiļneigys 9; vidiejis 6; cīši lobys 1.
Kas školā varātu veicynuot jaunīšu patriotisma gora i dzymtuos pusis mīlesteibys veiduošonu?
Školuotuoju paraugs 12; padzilynuotys zynuošonys latgalīšu vol., literaturā, geografejā i viesturī 23; pietnīciskais dorbs 8; vacuoku paraugs 14; tematiskuos ekskursejis pa Latgolu 25; cyts poši cylvāki.
Kam pīder svareiga lūma latgalīšu volūdys i kuļturis atteisteibai i populariziešonai jaunīšu vydā?
Školuotuojim 21; vacuokim 24; kuļturys darbinīkim 20; pošvaļdeibai 5; organizacejom 2; bazneicai 16.
Voi Jius nuokūtnī grybātu dzeivuot i struoduot Latgolā?
Nui 26; nā 3; varbyut 14.
Par kū Jius puorsacaltu iz cytu dzeivis vītu nu Latgolys?
Es tū nikod nadareišu 7; zamuos kuļturys leimeņa deļ 3; materialu īmaslu deļ 24; cyts dorba deļ.
Kur Jius gribātu dzeivuot?
Vīnsātā 15; solā (dzeraunē, dvorā) 5; mozpilsātā 6; Rēzeknē, Daugavpilī 10; Reigā 4, cyts pi jiurys, uorzemēs.
Kas Jius pīsaista Latgolā?
Doba 34; ļauds 22; vacuoku saimesteiba 9; cytim dzymtuo vīta, dzymtuos saknis, svaigais gaiss.
Par kū Latgolys īdzeivuotuojim dzeivis leimeņs ir zamuok nakai cytur Latvejā?
Es nasaskotu taidu atškireibu 8; vaļsts politika 26; cylvāku slunkuma deļ 5; naasu par tū dūmuojs 5, cyts , ka tū panuoce viesture.
Kaidu ekonomiski i saimnīcisku modeli Jius jimtu par pamatu Latgolys ekonomiskai atteisteibai?
Lauksaimnīceiba 25; ryupneiceiba 2; tūrisms 29; izgleiteiba , zynuotne 12.


text:
Juņa suokumā Kulturys ministrejis parlamentaruos sekretaris omotā stuojēs Marika Zeimule, informej ministreja. Īprīkš jei vadiejuse vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministra Kaspara Gerharda biroju, bet pyrms tam īgivuse vierteigu pīredzi vairuokuos kulturys nūzaris i kulturizgleiteibys īstuodēs. Latgolys sabīdreibai M. Zeimule pazeistama ari kai nūvoda tradicionaluos kulturys saglobuotuoja bīdreibā „Latgales tradicionālās kultūras centrs „Latgaļu sāta””. Parlamentaruos sekretaris dorbā Marika Zeimule izvirziejuse vairuokys prioritatis saisteibā ar Latgolu.
“Maņ cīši svareigi ir Latgolys izaugsmis vaicuojumi kulturys, volūdys i ekonomikys jūmā. Kulturys ministreja vērtēs Latgolys sabīdriskūs organizaceju īteikumus Nacionaluos identitatis, pylsūniskuos sabīdreibys i integracejis politikys pamatnūstuodņu nuokamūs godu planam,” portalam lakuga.lv atkluoj M. Zeimule.
Parlamentaruo sekretare uzsver, ka Latgolys medeju atbolsts ir bejs Kulturys ministrejis prioritate. Itūgod konkursa veidā pīejami vairuok nikai 140 000 eiro, M. Zeimule īsastuos par turpmuoku atbolstu Latgolys medejim, īskaitūt atbolstu plošsazinis leidzeklim, kuri saturu ražoj latgalīšu volūdā.
“Maņ pošai tyvi ir vaicuojumi, kas skar tradicionalū kulturu i namaterialuo montuojuma piecteceibys nūdrūšynuošonu. Uzskotu, ka vītvuordu uzrokstim Latgolā juobyut ari latgalīšu rokstu volūdā, juoatteista nūvodu vuiceiba, juovuica volūdu, lai gon tī ir vaicuojumi, kas juorysynoj cytom institucejom i pošvaļdeibom. Naaizmierssim, ka cīši daudz kas myusu kulturys i volūdys saglobuošonā i atteisteibā ir atkareigs nu myusu pošu i institucejom iz vītys Latgolā,” stuosta M. Zeimule.
Marika Zeimule īgivuse magistra grādu uzjiemiejdarbeibys vadeibā i augstuokū profesionalū izgleiteibu Latvejis Universitatis pedagogejis i psihologejis fakultatē.
Publicitatis karteite.


text:
Pīktdiņ, 30. septembrī 16.00 Rēzeknis Centralajā bibliotekā (3. stuovā) nūtiks gruomotys “Pyura skreine” prezentaceja i literatu kūpys “Latgales ūdensroze” dalinīku skaitejumi, informej bibliotekys direktoris vītneica Ruta Suseja.
Gruomota “Pyura skreine” ir jau ūtrais literatu kūpys “Latgales ūdensroze” kūpkruojums. Pyrmais kūpkruojums ar nūsaukumu “Rositten” izguoja 2015. godā, i tys beja veļteits Rēzeknis piļsātys 730 godu jubilejam.
Kūpkruojumā “Pyura skreine” apkūpuoti literatu kūpys “Latgales ūdensroze” vīnpadsmit dalinīku dzejis i prozys dorbi latgalīšu volūdā. Ituo kruojuma autori: Līveja Liepdruviete, Imants Gailis, Maruta Avramčenko, Betija Berga, Aija Zuja, Elvira Pinka, Daiņs Krievāns, Kristīne Belinska, Arvīds Gļauda, Baiba Kauliņa i Iveta Dimzule. Gruomotys sastateituoja ir Aija Zuja, maketu veiduojuse Solveiga Sarkane i vuoka dizainu – Igors Madžulis. Kruojuma izdūšonu atbaļstejuse bīdreiba “LR”.
Literatu kūpai ”Latgales ūdensroze” oktobrī byus div godi. Tei apvīnoj Rēzeknē, Rēzeknis, Viļānu i Cyblys nūvodā dzeivojūšūs literatus. Kūpys sastuovā ir i zynomi dzejnīki, kurī publiciejušīs vysaidūs kūpkruojumūs, izdavuši sovus, i ari literaturā samārā naseņ īguojuši dzejnīki.
Literati sasateik reizi mienesī: skaita sovus jaunuokūs dorbus, runoj par literaturu, izkūp i sleipej rodūšumu ar vysaidu vyngrynuojumu paleidzeibu. Kūpai ir sova himna ar nūsaukumu “Latgolas yudiņsrūze”, vuordu autors ir Imants Gailis, muzykys autors – Elmārs Orlovs. Himna ir īkļauta jaunajā kūpkruojumā “Pyura skreine”, tei tiks atskaņuota gruomotys prezentacejā bibliotekā.


text:
LITERATURA »
Rēzeknē prezentēs Annys Rancānis jaunuokū dzejūļu kruojumu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Rēzeknis Tehnologeju akademeju aicynoj iz Annys Rancānis jaunuokuos dzejis gruomotys “Prīca i klusiešona” attaiseišonys svātkim 18. oktobrī 18 stuņdēs. Gruomotys prezentaceja nūtiks Rēzeknis TehnologejuSkaiteit vaira »
Izguojuse jauna Annys Rancānis dzejis gruomota “Prīca i klusiešona”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Taišni itamuos dīnuos septembra golā izguojuse jauna Latgolys dzejneicys, literatis, žurnalistis, publicistis i ari dramaturgis Annys Rancānis dzejis gruomota “Prīca i klusiešona”, kurymā skaitomi pādejūs godūs saraksteitī vaira nikai symtsSkaiteit vaira »
10 Ontona Slišāna atzinis par latgaliskumu, vaļsti i mums pošim
Roksta autors: portals lakuga.lv Latgolys dzejnīks, rakstnīks, publicists, folklorys vuociejs i nūvodpietnīks Ontons (Antons) Slišāns dzims 1948. goda 28. decembrī niulinejuo Vileks nūvoda Škilbanu pogosta Stabļovys cīmā Domenika i Annys Slišānu saimē. Myužeibā nūguojsSkaiteit vaira »
Meldra Gailāne: atpestej mani nu manis pošys
Dzejis autore: Meldra Gailāne MELDRA GAILĀNE ir jaunuos paaudzis latgalīšu ailineica. Vosorys suokumā izguoja juos gruomota bārnim “Meikuleņš īpazeist omotus”, kurymā atrūnamys puorsokys par luocānu. Puorsokys Meldra ir rakstejuse 15 godus puormejus ar dzeju. MeldraSkaiteit vaira »
Ilzis Spergys dzejūli publicāti jaunā gruomotā bārnim
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Vosorys suokā gruomotu izdevnīceiba “Zvaigzne ABC” izdeve jaunu dzejūļu gruomotu bārnim “Rekur ir! Jauni dzejoļi Latvijas bērniem”, kurymā ir 17 autoru dzejūli bārnim. Tūs vydā ari desmit Ilzis Spergys ailenisSkaiteit vaira »
Festivals “Upītes Uobeļduorzs” aicynoj sasatikt jau septeņpadsmytū reizi
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Sastdiņ, 15. septembrī, septeņpadsmytū reizi Vileks nūvoda Upītē vacuokajā latgalīšu muzykys i aiļu festivalā pasaulī “Upītes Uobeļduorzs” sasatiks latgalīšu muziki i apvīneibys “Dabasu Durovys”, “Latgalīšu Reps”, “Rikši”, literati Raibīs, IlzeSkaiteit vaira »
Škaunē svieteis Marijis Andžānis 110 godu jubileju
Roksta autors: portals lakuga.lv Sastdiņ, 8. septembrī, sūpluok asūšī i bejušī škaunīši, tyveji i tuoleji gosti teik aicynuoti iz pasuokumu “Marijai Andžānei – 110”. Pasuokums īsasuoks 13.00 stuņdēs ar Sv. Mišu i koncertu “SapynuSkaiteit vaira »
Storp literaturu, mīlesteibu i nacionalū pretuošonuos kusteibu – Marta Skuja
Roksta autore: Ligija Purinaša Marta Skuja (eistajā vuordā Valereja Mundure, dzymuse Galvanovska) ir vīna nu spylgtuokūs 20. godu symta 30.–40. godu latgalīšu literatu. Ūtrais pasauļa kars beja lyuzuma i suopeigu puormeju punkts daudzeju cylvākuSkaiteit vaira »
Dzejis ryndys nu Mygluoja
Latgalīšu literatura šaļtim ir kai snīgs – atsaļdej korstus pruotus, šaļtim tamā īsaskaņ kaids pārkiuņa duords, bet reizem tei ir kai nacaurradzama mygla. Pīduovojam īskotu latgalīšu jaunuos paaudzis dzejā, itymā reizē ailis nu Mygluoja.Skaiteit vaira »
10 dzeivis griudeni nu Andryva Jūrdža “Myužeiguo kalindera”
Roksta autors: portals lakuga.lv Latgolys Homers, Latgolys Prometejs, tautys dvēselis tulks – tai sauc dzīsminīku i gruomotu puorraksteituoju Andryvu Jūrdžu. Jis dzims 1845. godā Ludzys apriņča Nautrānu pogosta Kuorklinīkūs. Par speiti tam, ka AndryvsSkaiteit vaira »
Ostonis Fraņča Trasuna atzinis par latgalīšu kulturu
Roksta autors: portals lakuga.lv Bazneickungs i politiķis Fraņcs Trasuns (1864– 926) beja pyrmais latgalīts, kurs ar sovu aktivū darbeibu ceņtēs lobuot viesturiskū nataisneibu – apvīnuot latgalīšus ar puorejim latvīšim i sekmēt latgalīšu kulturys iSkaiteit vaira »
Latgolys Miseņš
Roksta autore: Ligija Purinaša Par Latvejis bibliofilu i bibliografu Juoni Misiņu (Jāni Misiņu, 1862–1945) drūši viņ ir dzierdiejs sevkurs. Jis apmāram 12 godu vacumā suoce veiduot sovu sātys biblioteku, kurā suokūtneji beja 800 gruomotysSkaiteit vaira »
Latgalīšu gruomatnīki Dzīšmu Juoņs, Eduards Krustāns i Ontons Kuorklinīks
Roksta autore: Ligija Purinaša Lai ari volda prīškstots, ka vysvaira latgalīšu raksteitū vuordu ir atteistejuši nautranīši (Andryvs Jūrdžs, Pīters Miglinīks) i drycanīši (Gustavs Manteifeļs, Vladislavs Luocs), tūmār ari cytim Latgolys pogostim ir nūzeimeiga lūmaSkaiteit vaira »
Latgalīši i gruomotu kruošona. Bibliofili i kolekcionari
Roksta autore: Ligija Purinaša Skaita, ka nu 1920. leidz 1940. godam izdeve ap 650 gruomotu latgalīšu volūdā (videji goda laikā izguoja 32 voi 33 gruomotys). Vysjau tys ir cīši moz, saleidzynojūt ar 20 goduSkaiteit vaira »


text:
Saimnieks un kalps ar kaitēm.
1. A. 1572. Draugs «Myusu t. teikas un pasakas" II, 4.
Reiz kaids kolps, dorba meklēdams, īguoja pi saimenīka. Saimenīkam kolpa vajadzēja, jis gotovs pījemt.
"Bet vai prūti ar vysus dorbus?" tys vaicuoja.
"Kai na, prūtu!" - kolps atteica. "Tikai dunduru laikā, kod gūvis bizinej, es ar bizinēju."
Saimenīks tū nūturēja par jūku un nūderēja kolpu. Kolps, teiri prīca, lauž dorbus, kai luocs. Pīnuocja vosoras korstais laiks. Kolps nu paša reita ar teirumā, bet kūleidz saule pasaceļ uz augšu dunduri suocja laistīs, kolps kryumūs īškā. Nūdzeivuoja jis kryumūs vvsu dīnu. Vokorā saimenīks radz, ka moz aports.
Kū šudin darīji?" jis vaicoj kolpam. "
"Ku darīju?" - kolps atcārt: "Bizinēju. Es jau tev tyulen pīsacēju, ka dunduru laikā bizenēju."
Kū darit? Ūtrā dīnā saimeniks veras - kolps otkon kryumūs īškā.
Saimenīks laidjas bizuotuojam pakaļ un pruotuoja, kū īsuokt ar taidu kolpu, kas bizenej. Pruotuodams jis nūgrīzja brangu mylnu. .
"Kū ar tū darīsi, saimnīk?" kolps prosa.
"Puormuocīšu lūpeņus, kas bizenej," atteica saimenīks. Kolps radz - jūki nabyus. Pīskrēja pi orkla un nūora leidz vāla vokora.
Nu tuos reizes kolpam nikod naīnuocja pruotā bizenēt.
Piezīme. Viena tāda pasaka jau ir ievietota XL sējumā kā 76. numura 3. variants P. Š.


text:
Pīsacēlem 11:00.
Pasavieru pa lūgu i izdvešu: “Kakoj užas!” Izaver brīsmeigai. Pat nazynu kas. Vyss.
Kai lai apsavalk gaišā vagonā?
Var redzēt, ka ceļš vēļ tikai suokumā. Pīredzis nikaidys, bais nu vysa, vyss pateik.
Myusu sābri ir tik klusi, ka palīk bais par Krīvejis jaunuotni. Nu navar tok vydsškolāni braukt kai taidi veči, nu navar! Jī guļ, ād, bučojās (drusceņ), pļuopoj. Kur ir trūksnis? Kur ir dzeršona? Kai var aizīt gulēt kai piec komandys???
Vīna meituška pīsacēle i aizguoja ar šampunu iz viļcīņa ateju. Šoks. Jei patīšom tī izmozguoja motus. Garus motus!!!
Atsagrīž smaideiga i maiga motus dvīlī. Jei patīšom atejā ir mozguojuse motus!!! I kai jei tū varēja? Ite laikam tik Sibira krīvi var dabuot gotovu.
Myusim ir problemys pat ar rūku i zūbu mozguošonu… Izlītne moza, iudiņs šļakstuos, ar vīnu rūku juospīž, ar ūtru juopīsatur, kab napasleidātu. Ībuozt tī vēļ golvu? Soltā iudinī? Viļcīņam braucūt?
Juos puiss paleidz izsukuot. Naizaver, ka jei nasuop, tok sēd kai caca. Navar saprast, voi jei pateik jis, tok nav tai, ka napateik.
Te ir diveji puoreiši, kas pa klusū rauga pasamaiguot. Školuotuoja vys pīker. Lai gon vyspuoreibā jim veicās = školuotuoja atīt tik tod, kod puoreiši ād voi verās pa lūgu.
Interesani vērtīs iz jim. Kai blondais puiseits pateik obom draudzinem, kai obejis koketej i smejās, bet dabuojuse sev jū ir vīna nu jom, kas, kai izaver, ir teicamneica i vyspuor lobuo. Ūtra ir drusku izlaista, a jei tics vacuokais puiss.
Obim puorim gona ar guleišonu sūpluok i rūcenis izlikšonu iz ūtra auguma. Da atkluotys bučuošonuos teik vieļuok. Syukšonuos tikai finišā. Pagaidom tai mīleigai i kluseņom.
Braucam puori Volgai. Klab tylts. Kai vysod iz upem, kam mudri brauc puori, taida jūceiga jutūne – ka grybātus apsastuot i apsavērt.
Volga aizsoluse, iz juos sēd blitkuotuoji. Ot tuos sugys natryukst nikur!
Bet tai mīleigai. Blitkuotuoji iz Volgys. 🙂
Īt puordevieja nu restorana vagona. Oi, breineiga cjoce! Jei ir dzeļža roti ar paiku, kas giunās aiz myusu kuoju, montu i vyspuor car myusim jei nikod nateik bez aizagiušonys.
Īt stumdama i skaita sovu dzeju. Paīt vyss braucīņs, raugūt pīraksteit vysu, kū jei soka. Puors teicīņus mes nasaprūtam.
Pyrmajā dīnā atšifrejam tik puors pantu:
“Keksi dļa seksa!” i
“Pečeņje dļa razvļečeņje!”
Ari labi.
Juosuoc vuiceitīs lūmys sovā breinumainajā lugā.
Suocam ar teksta apgraizeišonu.
Dyžan talanteigs tys autors nav bejs, tok “kur valnam līta gryuta, tī jis buobu syuta”. Kū navar autors, tū var aktīri. :O)
I itai juobrauc vēļ da 18. janvara!!!


text:
Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv ir vīneigais tikai latgaliski rokstūšais portals pasaulī. Par latgaliskom nūtikšonom Latvejā i pasaulī portals viestej nu 2007. goda. 2018. goda janvarī oficiali registrāts kai medejs. Portalu uztur bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”.
NOMINANTI:
Animacejis kina “Vasals, Vinnej Pūk!”
Bankys “Citadele” mobiluo aplikaceja latgalīšu volūdā
Latgalīšu kulturys ziņu portals Lakuga.lv
Latgalīšu rokstu volūdys pošvuiceibys materials “Vuicīs rakstiet latgaliski!”, bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”
Raidejums “Pi myusim Latgolā”


text:
dzymtuo volūda »
Sandra Ūdre: “Ka volūdai ir lykumi, tod tū cīnej ari cyti cylvāki”
Intervejis autore Laura Stepiņa Volūdneica, žurnaliste, pasnīdzieja, aktiva latgaliskuos kulturtelpys darbineica – gondreiž voi cylvāks orkestris, tai varātu saceit par filologejis magistri i gruomotys “Aizlauztais spaits” leidzautori Sandru Ūdri. Kasdīnā jei ari aktivi īsastuoj parSkaiteit vaira »
Pi myusim Latgolā! – 21.02.2014. i 22.02.2014.
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitūs raidejumus “Pi myusim Latgolā!”. Pīktdīnis raidejumā teik atkluots, voi Dzymtuos volūdys dīnā ir vīta ari latgalīšu volūdai. Sastdīnis raidejumā dzierdēsit, kaidi plani jaunajam Vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministram Eināram Cilinskim attīceibāSkaiteit vaira »


text:
Jaunajā godā mes kotrs gribim suokt piļdeit tuos apsajimšonys, kurys asam apsūlejuši sev vacajā godā. Taišni taipat ir ar bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” uzturātū portalu lakuga.lv , kurs ar 2013. goda 1. janvari suoc jauna dorba cielīni. Goda pyrmūs treis mienešus portala darbeibu atbaļsteis Vaļsts kulturkapitala fonds, kurs pīškeire finansiejumu Latgolys kulturys programys ītvorūs. „Latgalīšu Kulturys […]
Decembra pyrmajuos dīnuos nu tipografejis sovu ceļu iz dažaidim gruomotu plauktim i skaiteituoju sirdim īsuocs dzejneicys Ingridys Tāraudys trešais piec skaita dzejūļu kruojums „Boltais šokolads”. Kruojumā apkūpuoti vairuoku godu garumā raksteiti i 2009. godā apkūpuoti dzejūli latgaliski i latvyski, kurūs maiga i lieneiga sīviškeiba mejās ar raganisku sīvīteibu, napacīteibu i olkonumu. Latgalīšu dzejneica Ingrida Tārauda (1971) regulari publicejās […]
Jaunīšu bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i latgaliski rokstūšais medijs www.lakuga.lv organizej video konkursu „Latgaliskais tevī i pasaulī”, ar kura starpnīceibu aicynoj lauzt sabīdreibys stereotipus par tū, kaidi ir latgalīši, kai cylvāki dzeivoj Latgolā i kurys vierteibys i lītys teik uzskateitys par latgaliskom. Bīži viņ ziņu sižetūs par Latgolu teik ruodeitys sakrytušys sātys, uzsvārta regiona nabadzeiba i atpaliceiba […]
Latgalīšu entuziasti nu 26. leidz 29. juļam Škilbanu pogosta Balkanūs tykuos seminarā „Roksti!”, lai apgiutu latgalīšu rokstu volūdys pamatus, izzynuotu vaira par žurnalistiku i pavadeitu laiku latgaliskā gaisūtnē. Vosorys školu reikuoja bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Latgalīšu Kulturys Gazeta (LaKuGa) ar LR Kulturys ministrejis i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programmys atbolstu. Vosorys školys golvonais […]
Reitu, 26. julī Vileks nūvoda Škilbanu pogosta Balkanūs suoksīs latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis seminars „Roksti!”, kurā da 29. juļam pīsadaleis 15 interesenti nu dažaidu Latvejis vītu, ar mierki izlobuot latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys, izzynuot Latgolys kulturviesturi i papyldynuot prasmis rokstu par regiona kulturys dzeivi sagataveišonā regionalajim i vaļsts medejim. Seminarā „Roksti!” pīsadaleis biblioteku, pošvaļdeibu, […]
Vasals, Latgolys jaunīt! Cīši īspiejams, ka mes ar Tevi jau asam sasatykuši bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” projekta „Vuiceisimēs latgalalīšu rokstu volūdu” laikā. Ka atguodoj, tī mes vuicevomēs latgalīšu rokstu volūdys paeizraksteibys nūsacejumus, atkuortovom jau aizmierstūs latgalīšu vuordus, runovom par latgalīšu rokstu volūdys nuokūtni, kai i par cytim ar Latgolu saisteitim vaicojumim. Projekta laikā ar Kulturys […]
Pošā vosorys vydā – nu 26. da 29. juļam iz latgalisku nedeļgolu aicynoj latgalīšu rokstu volūdys vosorys škola „ROKSTI!” Latgalīšu rokstu volūdys vosorys školā aicynuoti pīsadaleit Latgolys kulturys īstuožu, biblioteku, školu, nūvodu darbinīki, školuotuoji, žurnalisti, studenti i cyti interesenti – potencialī latgalisku rokstu par regiona kulturys dzeivi raksteituoji portalam Latgalīšu Kulturys gazeta www.lakuga.lv, regionalajim medejim […]
Trešdin, 16. majā, Raiņa i Aspazejis sātā Reigā nūtika Annys Rancānis dzejūļu kruojuma „Pylni kārmani dabasu / Bezdelīgu pasts” atvieršonys svātki. Dzejūļu kruojumu izdavuse bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”, finansiali atbaļstejuse Latgolys Regionaluos atteisteibys agenturys administreituos Latgolys kulturys programa ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansiejumu. Fotokarteņuos nalels īskots pasuokumā Foto: LaKuGa Leidzeigī roksti:Annys Rancānis dzejis kruojuma atvieršonys […]
26.aprelī Drycanu vydsškolā 7. -11.klašu školāni tykuos ar bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” četrim studentim, kuri struodoj pi projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu” . Studenti vuiceja Drycanu jaunīšim latgalīšu rokstu volūdu. Nūtyka gon poša apvuiceiba, gon spēlis i konkursi. Školānim i školuotojim beja patīsa interese i prīca golvonojūs viļcīņūs īsapazeit ar latgalīšu rokstu volūdys raksteibys principim, […]
Apreļa vydā izguoja dzejneicys i publicistis Annys Rancānis dzejis kruojums latvīšu literarajā volūdā i latgalīšu rokstu volūdā „Pylni kārmani dabasu / Bezdelīgu pasts”. Niu dzejneica, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Raiņa i Aspazejis muzejs aicynoj iz kruojuma atvieršonys svātkim 16. majā 18:00, Raiņa i Aspazejis sātā, Bazneicys īlā 30, Reigā. Atvieršonys svātku programā gon pošys […]
Izguojs dzejneicys i žurnalistis Annys Rancānis jaunais dzejūļu kruojums „Pylni kārmani dabasu… Bezdelīgu pasts”. Tys ir juos septeitais dzejūļu kruojums, kurā īlykti obejuos latvīšu rokstu volūdys tradicejuos — latgalīšu rokstu volūdā i latvīšu literarajā volūdā — raksteiti 100 dzejūli. Dzejūļu kruojumam ir divejis dalis — latgaliski i latvyski raksteituo, jam ir diveji vuoki, diveji nosaukumi […]
16. martā 17:00 stuņdēs Latvejis Universitatis Akademiskajā bibliotekā (Ryupnīceibys īlā 10) atkluos izstuodi „2011. gods Latvejis gruomotnīceibā”, kurā tiks ruodeita i „Latgolys Studentu centra” izdūtuo gruomota „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”. Izstuodi organizej Latvejis Universitatis Akademiskuo biblioteka i Latvejis Gruomotizdevieju asociaceja. Latgalīšu puosoku gruomota ir nomineita gruomotu muokslys konkursā “Zelta […]
Beidzūt var bolsuot na tik par latgalīšu muzyku, dzīsmem i TV šovu daleibnīkim, a ari par latgalīšu gruomotu. Portals „Delfi” sadarbeibā ar Gruomotizdevieju asociaceju aicinoj pīsadaleit gruomotu muokslys konkursa „Zelta ābele 2011” bolsuojumā i nūsaceit vysskaistuokū gruomotu, kura konkursa nūslāgumā sajims publikys simpateju bolvu. Par itū bolvu sasaceņš „Latgolys Studentu centra” izdūtuo gruomota „Es soku.Tu […]
Vaļsts kulturkapitala fonda projektu konkursā ir apstiprynuots „Latgolys Studentu centra” īsnīgtais projekts „Latgaliskuos kulturys veicynuotuojis – bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” – atbolsts” 1000 LVL apmārā. Finansiejums tika īgiuts VAS “Latvejis Vaļsts meži” finansātajā mierķprogramā „Profesionalu navaļdeibys kulturys organizaceju atbolsts”. Projekts tiks realizāts nu ituo goda marta leidz decembrim. Īcarātuo projekta mierkis ir snīgt atbolstu LgSC […]
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) 16.febralī Daugovpilī vysus interesentus aicynuoja iz latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibu „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu vīnuvīt”. Lai dareitu sovu miseju – saglobuotu, popularizātu i atteisteitu latgaliskuos kulturys vierteibys, tūstorp latgalīšu rokstu volūdu, LgSC periodiski roksta projektus, reikoj pasuokumus, izdūd gruomotys latgalīšu rokstu volūdā. Itū reizi LgSC Daugovpiļs nūdalis studenti pārnejuo gods […]
Prīceiga ziņa – “Latgolys Studentu centra” izdūtuo gruomota “Es soku, tu soki. Puosokys par krīzi“ ir nomineita gruomotu muokslys konkursā “Zelta ābele 2011”. Latgaliski izdūta gruomota ir atzeita kai vīna nu skaistuokūs 2011. goda Latvejis gruomotu i leidz ar cytim konkursā nūsauktajim izdavumim pīsadaleis gruomotu izstuodēs Latvejā i uorpus juos, puorstuovūt reizē i myusu vaļsts, […]
Bīdreiba „Latgolys Studenu centrs” 16.februarī 17.00 stuņdēs Vīneibys īlā 13-113 (Daugpilī) vysus latgaliski raksteit grybātuojus aicynoj iz latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibu “Vuceisimēs latgalīšu rokstu volūdu vīnuvīt”. Rokstu volūdys apvuiceiba nūteik LR Kulturys Ministrejis izsludynuotuo konkursa „Integracejis pasuocīni 2011” tematiskajā jūmā par latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonu apstiprynuotuo projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu!” ītvorūs, kura mierkis ir […]
Kod gods aizvadeits, tai viņ gribīs atsavērt, kaids tod tys bejs, kab ar jaunu dorba sporu suoktu cytu. Ari bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) atsaver iz aizvadeitū godu. . Puosokys par krīzi 2011. gods „Latgolys Studentu centram” lelā mārā paguojs pošu izdūtuos gruomotys „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” zeimē. Gruomota tyka izdūta zeimeigā […]
2011. goda 25. novembrī Kulturys ministreja izsludynuoja konkursu „Integracejis pasuocīni 2011” pīcuos tematiskajuos jūmuos: mozuokumtauteibu kulturys i sovpateibys saglobuošona, pylsūniskuos leidzdaleibys veicynuošona, lībīšu kulturys i volūdys saglobuošona, latgalīšu rokstu volūdys nūstyprynuošona, uorzemēs dzeivojūšūs latvīšu identitatis saglobuošona. Konkursā iz vysom jūmom tyka īsnīgti 55 projektu dasacejumi, nu kurim finansiejums daškierts 13 projektim. Divejus projektus īsnīdze ari […]
Ceļojūšais latgalīšu gruomotu golds nav nikaida breinumaina paruodeiba, bet gon bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” iniciativa pīduovuot pierciejim dažaiduos Latvejis vītuos īspieji nūpierkt latgalīšu gruomotys i audio īrokstus nu vysaidim latgalīšu literaturys i muzykys izdeviejim, taidā veidā paleidzūt izdeviejim vīgļuok realizēt latgaliskuos precis, kuru vydā laika gaitā ir pasaruodejušs ari dažaidi suveniri, bet interesentim ārtuok nūpierkt […]
Kab rūsynuotu školānus i studentus par Latveju i tāvu zemis mīlesteibu dūmuot, runuot i raksteit latgaliski, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynoj patriotisku rodūšūs dorbu konkursu „Sorkonboltsorkonuos kruosys lai zīd!”. Konkursā aicynuoti pīsadaleit bārni i jaunīši leidz 30 godu vacumam. Bārni i jaunīši aicynuoti konkursam īsyuteit dzejūli, stuostu voi eseju latgalīšu rokstu volūdā par tū, kai […]
Pīduovojam īspieji puorskaiteit 21. septembra Latvejis Avīzis rokstu par latgalīšu literaturu – “Latgaliešu literatūra: dzīva, bet ēnas pusē”, autore Marciana Krauze. Leidzeigī roksti:La-La-Dra Berkenelē“Agruo pavasara” obroziLatgalīšu gruomotys Baltejis Gruomotu svātkūsVāluo rudiņa fotošaļts
Jau drupeit vaira kai godu “Latgolys Studentu centrs” dorbojuos kai starpnīks storp latgalīšu gruomotom i skaiteituojim, paleidzūt latgalīšu literaturys izdevieju gruomotom atrast skaiteituojus, bet skaiteituojim taišni tū gruomotu latgaliski, kas seņ maklāta, īkrytuse acīs ci kai cytaiž uzrunuojuse. Tyvuokī datumi, kur varēs satikt LgSC i latgalīšu gruomotu i muzykys īrokstu goldu: 9. juļs – VEF […]
Raidejuma “Viss notiek” ūtrais sižets par Latgolu i latgalīšim, par Rogovku i puosokom. Nu raidejuma anotacejis: “Troks voi nu Rogovkys”, tā latgalieši saka par tiem, kuri dara ko neprātīgu. Ne velti Rogovku dēvē par Latgales kultūras centru, arī šobrīd tur darbojas Latgaliešu valodas, literatūras un kultūrvēstures skolotāju asociācija, kas Latgales skolēniem organizē latgaliešu valodas olimpiādes […]
Sastdiņ, 30. aprelī Latvejis Nacionalajā bibliotekā nūtyka latgalīšu literaturys i muzykys pasuocīņu cykla “Cyti godalaiki” ūtruo sasatikšonys reize “Agruo pavasara” zeimē. Par pasuocīņa veiksmeigu nūrisi ryupejuos Aigars Runčis, deļ tuo, ka pasuocīņa laikā beja juopagiust cīši daudz – planavuotūs div stuņžu laikā kūpā byušona īsavylka iz trejom. Klauseituojus ar sovu stuostu, kas saraksteits jau pyrma […]
Pyrmudiņ, 18. aprelī 12 stuņdēs Rēzeknē, Rēzeknis Augstškolus Ekonomikys fakultatē (Atbreivuošonys alejā 90) tiks atkluota ceļojūšuos izstuodis “133 īspiejis lobuokai dzeivei Latvejā” ekspoziceja Latgolā. LgSC Rēzeknis aktivisti komandu dorbā Sabīdreibys integracejis fonda eistynuotuo ceļojūšuo izstuode ar interaktivys ekspozicejis paleidzeibu treis dīnys (18., 19. i 20. […]


text:
Ir breineiga īspieja tim, kurim ir interess par sābru boltrkrīvu zemi i dzeivi, jimt daleibu starptautiskā projektā Belarus Inside-Out.
Mierķauditoreja: jaunī autori, muokslinīki, žurnalisti, fotografi i cyti ļauds, kurim ir interess par Boltkrīveju.
Projekta nūrise:
- 10 dīnu seminars Boltkrīvejā 14.-23. augusts (dorbs grupuos par dažaidom temom, izzynūšs braucīņs pa BLR);
- projekta rezultatu prezentiešona 2010. gods janvarī Berlīnē.
Dorba volūda: angļu.
Dasasaceit: leidz 2009. gods 11. juņam.
Ka ir interess, ziņoj: vita.briska [at] gmail.com! Puorsyuteišu zini ar detaluoku projekta aprokstu i dasasaceišonys kuorteibu, projekta vadeituoju kontaktim.
Vita
P.S. Nu pīredzis soku, ka Boltkrīveja ir kolorita zeme. 🙂 Izmontoj īspieju tū izzynuot nu vydspusis i starptautiskā gaisūtnē! 😉


text:
Roksta autors: Kaspars Strods, Latgolys Kulturviesturis muzeja viesturnīks
Piec Latvejis Republikys okupacejis 1940. goda junī padūmu varys īstuodis suoce represejis pret vītejim īdzeivuotuojim. Sovu kulminaceju tuos sasnēdze 1941. g. 14. junī, kod vysā Latvejis teritorejā padūmu represivuos īstuodis NKVD (krīviski: HapoдHый koMиccapиaT BHyTpeHHиx дeл) veice vītejūs īdzeivuotuoju deportacejis iz Padūmu Savīneibys attuoluokajim regionim. Tyukstūšom kilometru tuoli nu dzimtinis izsyuteja vaira nakai 15 000 Latvejis pylsūņu, storp kurim beja latvīši, krīvi, ebreji i cytu tauteibu cylvāki. Ari turpmuokajā laikā leidz pat nacistiskuos Vuocejis okupacejis varys īīšonai Latvejis teritorejā turpynuojuos represejis, kurys puorsvorā beja vārstys iz tureiguokuos i izgleituotuokuos sabīdreibys dalis iznycynuošonu.
Baisī nūtykumi Rēzeknē
Nu dažaidu Rēzeknis apriņča apdzeivuotūs vītu deportēja vaira nakai 600 īdzeivuotuoju, tūstorp 166 cylvākus nu Rēzeknis piļsātys, storp jim beja apmāram 30 ebreju. Izsyuteitūs vydā beja dažaidu profeseju puorstuovi: veikalu eipašnīki, izgleiteibys darbinīki, militarpersonys i c. Nareši storp deportātajim beja vīnys saimis vairuoki puorstuovi, pīmāram, pedagogu Tallat-kelpišu saime, presis i sabīdriskuo darbinīka Eduarda Kozlovska i c. saimis.
Ituos dīnys nūtykumi palikuši vairuoku represātūs rēzeknīšu atmiņuos. Pīmāram, 9. Rēzeknis kuojinīku pulka kapteiņa Nikolaja Jaskovska meita Anna atguodoj: “4 no rīta izdzirdu māsas kliedzienu. Viņa dzirdēja, ka pie verandas durvīm klauvē, gāja skatīties, un uz 13 gadu vecu bērnu zaldāts tēmēja ar šauteni. Atnāca divi zaldāti un sieviete ar vīrieti. Deva mums stundu laika sakravāt nepieciešamo un pateica, ka pēc pārējām mantām varēsim atbraukt vēlāk”.* Leidzeigu sistemu NKVD puorstuovi izmontuoja ari cytu personu aizturiešonys laikā.
Arestātūs īdzeivuotuojus nūguoduoja dzeļžaceļa stacejā Rēzekne II, nu kurīnis aizasuoce vairuoku symtu Rēzeknis i tyvuokuos apleicīnis saimu gryutais ceļš iz Krīvejis attuoluokajim rajonim, kas nareši ilga vairuokys dīnys voi pat nedelis.
Daudzi nu izsyuteitūs cylvāku, naspādami izturēt nacīšamūs puorvītuošonys apstuokļus, myra ceļā, cyti guoja būjā sadzeivis apstuokļu i slimeibu deļ, bet vēļ daļa tyka nūsauta piec NKVD reikojuma kai politiski nauztycamys personys.
Slapkaveibys i nacistu propoganda
Represejis pret vītejim īdzeivuotuojim turpynuojuos ari piec 1941. g. 14. juņa. Tyvojūtīs nacistiskuos Vuocejis karaspākam, tuo poša mieneša beiguos vītejūs represivūs īstuožu puorstuovi apcītynuoja vairuokus Rēzeknē i tyvuokajā apleicīnē pazeistamus īdzeivuotuojus – uorstus, īriedņus, izgleiteibys darbinīkus i c., kurus nūvede iz vītejū Rēzeknis milicejis cītuma āku (myusu dīnuos itamā vītā atsarūn pīmineklis represātajim Rēzeknis īdzeivuotuojim).
Vīns nu apcītynuotūs beja Rēzeknis Sorkonuo Krysta golvonais uorsts Valdis Gavars. Kolegi Gavara aizturiešonu apraksteja itai: “Apmēram sestās dienas vakarā (īspiejams 27. junī – aut. pīzeime) pēc kara sākuma slimnīcā ieradās formās tērpti Iekšlietu Tautas Komisariāta darbinieki un ārstu Gavaru aizveda, viņam lika novilkt halātu, neko līdzi ņemt neļāva. Ģimenei paskaidroja, ka noformēšot par kara ārstu un viņš drīz atgriezīsies armijas formā tērpts.” Tei beja likteņa ironeja, ka pyrma apcītynuošonys taišni uorsts Gavars ar sovu kolegi Paulu Strūvi vairuokys dīnys beja operiejuši i apryupiejuši iz slimineicu atvastūs sorkonajā armejā dīnūšūs karaveirus…
Bet vītejuo īdzeivuotuoja Mirdza Svara sova tāva Alberta Garuta aizturiešonu aproksta itai: “Ap pusdienlaiku no Zilupes šosejas puses nāca vairāki vīrieši (četri–pieci). Viņi bija privātās drēbēs. Mēs viņus nepazinām. (..) Jautāja vārdus un uzvārdus, kur strādā patreiz un kur 1940. gadā. Mans tēvs 1940. g. strādāja Rēzeknes pilsētas policijas iecirknī grāmatvedībā. Ar to arī pietika, lai apcietinātu tēvu. Divi no vīriešiem aizveda tēvu Zilupes šosejas virzienā. (..). Pārējie aizgāja uz nākošo māju (..).” Puora dīnu vāluok, nailgi pyrma padūmu īstuodis piļneibā pamete Rēzekni, arestātī tyka nūgalynuoti i aprokti policejis cītuma pogolmā.
1941. g. 3. julī Rēzeknē īguoja nacistiskuos Vuocejis karaspāks. Jaunais okupacejis režims beja īinteresāts padūmu nozīgumu “atmaskuošonā” sovu propogandiskūs mierķu sasnīgšonai. Tys beja spylgti monoms 1941. g. 7. julī nūtykušajā myrušūs cylvāku ekshumacejis procesā Rēzeknis milicejis cītuma pogolmā [1], kuru pīspīdu kuortā lyka izdareit ebrejim, kas piec ekshumacejis procesa beigu tyka nūgalynuoti.
Storp padūmu varys nūgalynuotajuom personom tyka atpazeiti uorsti Pauls Strūve i Valdis Gavars, viersmežziņs Arnolds Ķilps, tīsu izpiļdeituojs Jānis Straumbergs i c. , kūpā 39 cylvāki. Konkretais nūtykums tyka atspīgeļuots ari nacistiskuos Vuocejis okupacejis varys īstuožu izdūtajā laikrokstā “Tēvija”, i par nūzīguma vaininīkim “atzeiti” vītejuos ebreju kūpīnys puorstuovi, taidā veidā jaunais okupacejis režims ebrejus raudzeja paruodeit kai padūmu varys atbaļsteituojus i represeju eistynuotuojus. [2]
Rēzeknis viersmežziņs Arnolds Kilps (1896 – 1941) kūpā ar saimi, 1936. gods. Karteite: Latgolys Kulturviesturis muzeja kruojums.
Dažys dīnys piec ekshumacejis leluokū daļu nu padūmu represejuos Rēzeknis milicejis cītumā būjā guojušajim puorpaglobuoja Rēzeknis Bruoļu kopūs, vēļ daļu – cytūs Rēzeknis apriņča kopūs.
* Tekstā īkļautī citati saglobuoti originalvolūdā.
[1] Leidzeiga veida ekshumaceja 1941. g. 4. julī tyka veikta Reigys Centralcītuma pogolmā. Tī tyka atkluoti 98 NKVD nūgalynuoti cylvāki, kas beja guojuši būjā laika pūsmā nu 27. leidz 29. juņam.
[2] Itam nūtykumam sovā publikacejā par holokausta nūrisem Rēzeknē pīsavierss viesturnīks Kaspars Zellis (sk. Zellis, K. Holokausts Rēzeknē: izpētes problēmas, jautājumi, perspektīvas. Neiburgs, U. (zin. red., 2017). Ebreju Rēzekne. Rēzekne: Creative Museum).


text:
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Nu 12. leidz 15. augusta Aglyunā nūtiks Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis dabasūs uzjimšonys svātki. Aglyunys nūvoda dūme publiciejuse svareigu informaceju par datikšonu leidz svātku nūrisis vītai.
Braucūt iz Aglyunu virzinī nu Reigys pa Daugovpiļs šoseju (A6), pyrmais byuvdorbu objekts, ar kū byus juosastūp, ir Reigys īlys remonts Pļaveņuos. Tū var apbraukt, turpynojūt ceļu pa šoseju A6.
Nuokamais byuvdorbu pūsms iz autoceļa A6 ir Aivīkstis tylta remonts. Reigys virzinī satiksme teik organizāta pa apbraucamū ceļu.
Preiļu piļsātā remontdorbi nūteik iz Reigys i Breiveibys īlys. Nu Preiļu suocās ari autoceļa Kruoslova–Preili–Modūne (P62) remontdorbi pūsmā nu Bašku leidz Preiļu (44,15.-57,54. km).
Autobrauciejim i guojiejim, kas dūdās iz Aglyunu nu Reigys i Jākubpiļs pusis, ir div īspiejis, kai apbraukt remontdorbus Preiļūs:
1. Preiļūs nūsagrīzt iz Feimanim, braukt leidz autoceļam Rēzekne – Daugovpils i tuoļuok leidz Aglyunai;
2. Leivuonūs braukt pa Daugovpiļs šoseju leidz pagrīzīņam iz Neicgali (201,7. km) i tuoļuok braukt leidz Vyškim aba autoceļam Rēzekne–Daugovpiļs (A13) pa autoceļu Vyški–Neicgale (P64). Vyškūs pa A13 juosadūd Rēzeknis virzinī leidz krystcelim pa autoceļu Kruoslova–Preili–Modūne (P62) i tuoluok leidz Aglyunai.
Satiksmis īrūbežuojumi kravys auto tranzitsatiksmei:
Kab nūdrūsynuotu Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis Dabasūs uzjimšonys svātku drūšeibu, suocūt nu 12. augusta 17.00 stuņdem leidz 15. augusta 18.00 stuņdem tiks slāgta kravys auto tranzitsatiksme pa vairuokim vaļsts autocelim Aglyunys apleicīnē:
P60 Dagda–Aglyuna pūsmā Sloboda–Aglyuna
P62 Kruoslova–Preili–Modūne pūsmā Kruoslova–krystceli ar autoceļu A13 Krīvejis rūbežs (Grebņeva)–Rēzekne–Daugovpils–Lītovys rūbežs (Medumi)
V636 Kruoslova–Izvolta–Škeltova–Aglyuna pūsmā Škeltova–Aglyuna
V641 Iz Grāverim
V745 Jaunaglyuna–Aglyuna
V762 Aglyuna–Vyški
Kai apbraucamūs ceļus īsoka izmontuot
P57 Malta–Sloboda
V744 Kastire–Kategrade–Kameņeca–Kapini
V610 Jaunokra–Grāveri
V676 Grāveri – Vyški – P64 – līdz A13
Iz Aglyunys svātku dalinīkim i sabīdriskū transportu itī īrūbežuojumi naatsatīc.
Autovadeituojus aicynoj ar izpratni izaturēt pret īvīstajim satiksmis īrūbežuojumim, īvāruot satiksmis organizacejis kuorteibu, kai ari riekinuotīs ar īspiejamu garuoku ceļā pavadeitū laiku.
Aktualuo informaceja par satiksmi vaļsts autoceļu teiklā i izzinis ir pīejamys pa dīnnakts bezmoksys telefonu 80005555, lvceli.lv, kai ari aplikacejā “Waze”.