text:
Kū dareja dalinīki, kiulinīki, rejnīki, kluonešnīki, šedrinīki, pakratnīki?
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Daudzū vītvuordūs i uzvuordūs ar “-nīks”atpazeistams latvysks sugys vuords – arhaisms, kura eistū nūzeimi myusdīnuos gryuši atšifrēt. Lītvuordi ar izskaņu -nīks/-neica vysbīžuok apzeimej vuorda saknē nūsauktu cylvāka nūsadorbuošonu. Latgolys vītvuordūs (nu “Vietvārdu datubāze”) i uzvuordūs (nu uzvuordu vuordineicys Ilmāra Meža gruomotā “Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos: Latgale”) atpazeistami struoduotuoju pi labeibys i cytaidu muižys klaušu piļdeituoju apzeimuojumi.
Klaušu gryutums
Kab dabuotu kaidu prīškstotu par dzymtzemnīku dzeivi, var īsavērt Boleslava Brežgo gruomotā “Latgolas inventari un generalmēreišonas zem’u aproksti 1695.–1784.” (1943; daīmama Latvejis Nacionaluos bibliotekys portalā). Izaruoda, atkareibā nu tuo, iz kaidys zemis zemnīki dzeivuoja, jūs sauce par klaušu ci čiņša (nūdavu) zemnīkim. Par pīmāru, vysu, kū goda laikā vīnai dzymtzemnīku saimisteibai (1/4 volokys – zemis gobola) vajadzēja atstruoduot i atdūt muižai, nav aptvarams vīnā ryndkūopā.
Klaušu zemnīku golvonais pīnuokums beja īt muižys gaituos. Kotru nedeļu muižys dorbūs beja josyuta vīnu veirīti i vīnu sīvīti iz div dīnom, cytur – treis dīnys nedeļā vīnu gaitnīku ar zyrgu vai kuojom. Uuorkuortys gaituo praseja div gaitnīkus iz div dīnom sīna pļaušonai, iz vīnu dīnu māslu vesšonai, div gaitnīkus iz div dīnom leidumu leisšonai; cytur četri gaitnīki godā iz vīnu dīnu nūguoja ortu, acātu, maiseitu, sātu, sīna pļautu i vastu škiuņūs. Izkuļt nu vysa pogosta beja pīnuokums 8 gaitnīkim piec kuortys, taipat iz muižu beja juoīt sardzē piec kuortys iz vysu nedeļu, nu svātdīnis leidz svātdīnei. Muižys gaituos aizguoja na mozuok kai 167 dīnys, naskaitūt tolku dīnu.
Tolkys muižuos reikuoja gaitnīku apsātūs teirumu plaušonai, taipat ari leidumu leisšonai. Tuos varēja byut 12 dorba dīnys godā, a Bārzmuižys 1762. goda inventarā saceits, ka zemnīkim jopylda tik tolku, cik muiža var praseit. Bez gaitu un tolku dīnu klaušu zemnīkim tyka aizdūti vysaidi dorbi, pīmāram, kai apart un nūecēt muižai treis pyuravītys zemis, apsēt juos ar muižys sāklu, nūpļaut i savest škiuņūs. Tyka praseits goda laikā izvest muižai molkys ci bolku. Sātā vajadzēja savērpt muižai pa treis muorcenis sovu lynu, pa treis muorcenis muižys lynu, vylnys i pokulu. Beja juodūd muižai vīnu škiuti leidz Reigai ci Viļņai voi ari juomoksoj 8 Leitovys zloti. Bez moksojumim naudā klaušu zemnīki deve naturaluos nūdovys: pudeņš apeiņu, vucyns voi 22 groši, vysta voi 7 groši, 12 muorceņu škiņķa voi 18 grošu, pudeņš cyukys galis, vystu ūlys, atseviškuos muižuos ari medejumi, mads voi 4 zloti, kerzeite ar ūgom, sataiseits spaiņs voi vuocele, nūausts maiss voi 1 zlots, 20 asis teiklu, 20–10 osu viervu.
Laikā pyrms padūmu kolhozu i jūs pyrmūs godūs, 20. g.s. 40. godu ūtrajā pusē i 50. godūs, kod nabeja nikaidys mehanizacejis i samoksys par dorbu, viņ nažieleiga nūstruodynuošona i nūdavu izlikšona, zemnīki, vāluokī kolhoznīki, jutuos leidzeigi agruokajim dzymtzemnīkim. Daudzūs kolhozūs kolektivūs lauksaimnīceibys dorbus organizēja pa dzeraunem. Vysi vīnys dzeraunis kolhoznīki tyka īskaiteiti vīnā brigadē, kotram dorbam nūzeimēja pa brigādem. Vysys dzeraunis ļauds kūpā devēs iz nūruodeitū teirumu ci klāvu, kūpā – atpakaļ. Tai, pa dzeraunem, varēja organizēt ari muižys klaušu dorbus, tod tuos dzeraunis dzeivuotuojus varēja saukt piec jūs “specializacejis” klaušu dorbūs. Tuoļuok apsavārti taidi zemnīku apzeimuojumi.
Dalinīki
B. Brežgo roksta, ka zemnīki, kuri jēme sēšonai pamastus zemis gobolus, atdeve muižai nu īvuoktuos ražys trešū kiuli ci atleidzynuoja teirūs gryudūs. Par sātajim lynim atleidzynuoja ar gotovim, teirim lynim. Par atstuotim duorzim, ka jūs apstodeja, ari trešū daļu deve muižai. Viesturnīks atzeimoj, ka taidi zemnīki 1749. gods inventarā saukti par dalinīkim (na doli).
Te byutu juopīgrīž viereiba vuordam “dalinīks”. Kai vacvuordu ar nūzeimi ‘dzymtzemnīks, kam daļa ražys juoatdūt muižai’ jū var pīzeit par historismu – vuordu, kura apzeimuotuo realeja vaira napastuov. Tok myusu dīnuos vuords teik lītuots kai jaunvuords ar nūzeimi ‘daleibnīks’, par taidu jis atzeimuots reizē ar latgalīšu tekstu korpusu veiduotajā “Lītuvīšu-latvīšu-latgalīšu vuordineicā”. Voi storp vacvuordu i jaunvuordu pastuov semantiska saisteiba, voi viņ homonimeja?
Elektroniskajā “Baļtīšu-latgalīšu vuordineicā” (BLV) škierklī “dalinīks” juos veiduotuojs Armands Kūceņš apkūpuojs buoguoteigu ekscerptu materialu. Jau 19. godu symta vyds goreiga rakstura tekstūs ‘”dalinīks” lītuots ar nūzeimi ‘daleibnīks’, pīmāram: “Nutal tu mozu łyugszonu munu, upereju tiew wyssas swa- /// tas miszas, kotras pa wyssu pasaulu prowiejas, prasiejdams, kab mani tus por daliniku padarejtim.” (“Gromytynia eysu sałasiejtu wysajdu łyugszonu…”, 1857, 9-10 psl., BLV) Dalinīks na dūd daļu nu seve, a ir daļa nu kuo leluoka, pīmāram: “..way godnim esim sauktis por dalim Jo, un dalinikim Dabasu Walstibas..” (J. Kurmins “Homileja..”, 1858, 61 psl., BLV)
Itys aplīcynoj, ka jaunuokuo nūzeime ir atsateistejuse nu īprīškejuos: taids, kas dūd daļu nu seve → taids, kas pats ir daļa nu kuo leluoka.
Kiulinīki
Agruok labeibu pļuove ar sierpi ci vīnys rūkys izkapti. Kiuleišus puorsēja ar vuorpu stībrim, salyka stateņūs. Tai labeiba kaidu strēči pakolta. Tod jū salyka vazumā i vede iz reju, kur labeibu vajadzeibys gadejumā varēja dakaļteit, kurynojūt cepli. Nūvuocūt teirumu, kiuļūs sēja vysu, kū viņ varēja sasīt, ari, pīmāram, pupys, kai tū aplīcynoj tautysdzīsmis vuordi: “Mozs, mozs muns svaineits,/ Kai pupu kiuleits.”
Latgolys vītvuordi ar sakni “kiul-”, dūmojams, vairuok attīcynojami iz vuordu “kiuļs”, kai “kuļt”, partū ka gona daudz vītvuordu i uzvuordu, atvasynuotu nu rejis apzeimiejuma, kas vairuok atsatīktu iz kuļšonu. Rēzeknis nūvoda Lūznovys pogosta Kiuleni, Preiļu nūvoda Preiļu pogosta i Rūžupis pogosta Kiulinīki, Kruoslovys nūvoda Osyuna pogosta Kiulinaucu sola, Ludzys nūvoda Pureņu pogosta i Cyrmys pogosta Kiuli varēja byut agreimūs muižys laikūs saisteiti ar labeibys pļaušonys, kiuleišu veiduošonys dorbim. Varams, ka te dzeivuojuši taišni pi kiuleišu sīšonys nūdarbynuotī. Ari uzvuordi 41 “Kiulāns” (Kivlāns, Kivlans, Kiulans), 300 “Kiulinīks” (Kivlenieks, Kivlinieks), 71 “Kiuļs” (Kivlis, Kiulis, Kivla), 17 “Kiulišs” (Kivlišs) izplateiti Latgolā.
Rēzeknis nūvoda Ūzulainis pogostā ir Gaiduli, 19. godu symtā tuos bejušys pat četrys Gaiduļu dzeraunis, treis nu jūs puorsauktys cytaiž. Tys ir vīneigais cīms Latvejā ar itaidu nūsaukumu, tok Leitovā, Kaunis rajonā, atsarūn Gaideliški (Gaideliškiai). Dūmojams, obeju vītvuordu pamatā lītuvīšu “gaidelis” ‘gaileits’, kas apzeimej ari div “gaileitī” izkaļsšonai salyktus labeibys kiuleišus.
Varbyut latgalīšu (tūlaik vēļ latgaļu) apdzeivuotuo Gaiduļu apleicīne beja labeibys audziešonys vīta deļ jūs vītejuo lītuvīšu kunga? Par Gaidulim vairuok var skaiteit gruomotā “Ozolzīles zīmē” (2021).
Rejnīki
Rejis kai kuorma golvonuo funkceja beja labeibys i lynu kaļteišona, pi juos atsaroda pīdorbs, kur izkoltušūs labeibys kiuļus izdauzeja ar sprigulim aba rūcinīkim. Tehnologejom atsateistūt, reja jau 19. g. s. suoce palikt par etnografisku vierteibu.
Tai kai rejis dorbi veiduoja lelu daļu nu klaušu dorbu, rejā struoduotuoju apzeimuojums ātpazeistams Latgolys vītvuordūs i uzvuordūs, pīmāram: Rejnīki kai vītvuords atrūnami Preiļu nūvoda Rībeņu i Rušyunys pogostā, Kruoslovys nūvoda Aulejis, Svareņu i Kastulinys pogostā, Rēzeknis nūvoda Stolerovys pogosta Rejnīki, Jākubpiļs (bej. Krustpiļs) nūvoda Atašīnis pogostā.
Uzvuords “Rejnīks” rokstūs vysbīžuok puorsamejs par “Reiniks”, I. Mežs sovā pietejumā saskaitejs 172 uzvuordus “Reinieks”, “Reiniks” [Rejnīks], “Reineks”, jū pīzeist par izplateitu uzvuordu nu Kaņtinīku (38) i Rykovys (31) pogosta, jis fiksāts ari Feimaņu (17) i Lūznovys (10) pogostā. Reynik pīmynāts 1765. gods revizejis materialūs nu Plisūnu voitistis. Tok ir vēļ uzvuords “Reinikovs” (44) nu Ludzys nūvoda Cyrmys pogosta Kiuļu (25), Pureņu i Isnaudys pogosta. (231)
Dūmojams, izceļsme vairuok juosaista ar reju, na Latgolā pasvešū personvuordu Reinis. Vītvuords i uzvuords veidoj sapaseigu kombinaceju: Kiuļūs dzeivoj Rejnīki.
Kluonešnīki
Kuļšona i cyti labeibys apstruodis dorbi nūtyka specialā telpā – rejis prīškā parosti atsaroda valeja nūjume, kur izkaļteitū labeibu kiule ar sprygulim aba rūcinīkim. Valeja deļtuo, kab viejs aizpyustu putekli i palovu smaļksni. Itū nūjumi sauce ari par pīdorbu, kulu, kuleņu, kulinem, kluonu.
Vuords “kluons” atpazeistams vairuokūs Latgolys vītvuordūs, pīmāram: Ludzys nūvoda (bej. Kuorsovys) Mežavydu pogosta Kluonešnīki, Rēzeknis nūvoda Nautrānu pogosta Kluoneitis, Bolvu (bej. Viļakys) nūvoda Susuoju pogosta Kluoni, Bolvu nūvoda Ruguoju pogosta Perdikluons. Ituos vītys varātu nūruodeit iz nazkodejom muižys pīdorbu vītom.
Šedrinīki
Preiļu (bej. Rībeņu) nūvoda Sylajuoņu pogostā ir Ščadrinīku cīms, te fiksāts ari par ratu (16) pīzeitais uzvuords “Ščadrinīks” (268). Latvīšu vuordineicuos taida vuorda naatrast, ari lītuvīšu-latvīšu vuordineicā nav.
Viņ lītuvīšu volūdys elektroniskajā vuordineicā atrūnams vuords “šadras”, itys nu maikstim, žorim sataiseitais šadrs beja dūmuots sānolu – gryudu apvolku – nūberzšonai. Tūlaik juos naskaiteja par vierteigu produktu. Šadravuot nūzeimēja taidā veidā nūteireit aba izdzeit caur maikstim gryudus pyrma maļšonys. Vāluok itū dorbu tehnologiski pylnveiduoja, tam dūmuotuos ītaisis sauce par šatraunem, šrataunem (pūļu szrotownia).
Acimradzūt Ščadrinīku dzeraunis nazkodejī dzymtļauds darejuši itū dorbu i dabuojuši par tū montuojumā ari šudiņ nasaprūtamu uzvuordu.
Pakratnīki
Nu gryudu izkultuos cysys izmontuoja pakaišim, Latgolā jūs sauce ari par pokrotu. Itys vuords i darbeibys apzeimuojums “pakrateit” ‘pakaiseit’ fiksāts Aulejā (EH II, 144). A vītvuordi i uzvuordi paruoda, ka jū zyna ari Zīmeļlatgolā – Bolvu nūvoda Ruguoju pogostā ir Mozpokrota (ari Pakrateni, Pokritine) i Pokrota, Lozdukolna pogostā – Pokrateņa. Ilmāra Meža Latgolys uzvuordu vuordineicā atrūnams “Pokratnieks” i “Pokrotnieks” nu Lozdukolna (35) i Bierzpiļs (24) pogostu (219).
Dūmojams, ituos vītys nazkodejūs muižys laikūs voi nu bejušys saisteitys ar pakaišu (pokrota) kruojumu sagatavi, voi te dzeivuojuši dzymtļauds, kam vajadziejs klaušuos struoduot itū dorbu.


c: text/html

text:
- Detaļas
-
Daudzi jau ir dzierdiejuši par žurnala „Jurista Vārds” 2011. goda 25. oktobra numuru, kurs veļteits šūbreid Saeimā i vysā sabīdreibā aktualizātajam latgalīšu volūdys statusa vaicuojumam i problematikai i dreiž vīn izgaisa nu plauktim tierdznīceibys vītuos.
- Detaļas
-
Avīzis „Rēzeknes Vēstis” pīlykuma „Mōras Zeme” 2011. goda oktobra numurā (13.10.2011.) varam skaiteit par latgalīšu literatu i sabīdriskū darbinīku Juoni Cybuļski, par zynuotniskū diskuseju „Latgalīšu literatura trymdā” i Latgolys dižgoru jubilejis svineibom Bieržgalī.
Lasīt tālāk: Par jubilejom, kas aizvadeitys, i Juoni Cybuļski
- Detaļas
-
„Latvejis Avīzis” 2011. goda 21. septembra numurā publiceits aktuals roksts „Latgaliešu literatūra: dzīva, bet ēnas pusē”.
Lasīt tālāk: Par latgalīšu literaturys problemom roksta „Latvejis Avīze”
- Detaļas
-
Lasīt tālāk: Kas skaitams žurnala „Katōļu Dzeive” oktobra numurā (2011)
- Detaļas
-
Avīzis „Rēzeknes Vēstis” pīlykuma „Mōras Zeme” 2011. goda septembra numurā (08.09.2011.) divūs rokstūs runuots par rakstnīku Ontonu Rupaini juo jubilejys sakarā. Bieržgaļa školys školuotuoja i folklorys kūpys vadeituoja Anna Adijāne mudynoj latgalīšus izzynuot sovu viesturi i cīneit sovus dižgorus. Septembrī Bieržgalī seviški tiks pīmynāti rakstnīks Ontons Rupaiņs i dzejneica i literaturzynuotneica Paulīne Zalāne-Vallena, kurai naseņ apritēja 80. jubileja.
Lasīt tālāk: Par Ontonu Rupaini, Paulīni Zalāni, Lidiju Luciju Malahovsku i c.
2 lapa no 3

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Koncertzalā Latgolā byus pianista Vestarda Šimkus izvālāti flīgeli
Pasauļslavanais Latvejis pianists Vestards Šimkus tūpūšajam Austrumlatvejis regionalajam daudzfunkcionalajam koncertzalam Rēzeknē aizguojušā nedeļā Hamburgā, fligeļu ražuotnē Steinways&Sons izavieliejs divejus koncertfligeļus. Pianists ir puorlīcynuots, ka Rēzeknē varēs baudeit lobuokū koncertfligeļu skaniejumu na viņ Latvejā, nu vysmoz vysā Baltejā.
Nu Hamburgys iz Rēzekni niu ceļuos diveji Steinway&Sons lelī koncertfligeli. Kai atzeist jaunuo koncertzala muokslenīcyskuo vadeituoja Ilona Rupaine – „Ir svareigi, ka regionalais daudzfunkcionalais centrs – Austrumlatvejis koncertzals, sovā eipašumā dabuos tik augstys klasis instrumentus, jo vīns nu svareiguokajim nūsacejumim loba leimiņa muokslenīku koncertim Rēzeknē ir taišni lobu instrumentu byušona. Steinway&Sons firmys instrumenti nivīnam pasauļa muzikim vaicuojumus naroda.”
Diveju instrumentu īguoda vajadzeiga, kab nūdrūšynuotu leidzvierteigu koncertu īspiejis centra lelajā i mozojā zalā. Itū instrumentu pierkšona roda jaunys īspiejis regionalu, vaļsts i ari strorptautysku konkursu i festivalu reikuošonā, ir breineigs īguļdejums myusu regiona jaunūs muziķu izaugsmē. Izcylais krīvu pianists Vladimirs Aškenazi reizi sacejs: „Steinway ir vīneigais instruments, kurs ļaun pianistam dareit vysu, kū viņ tys gryb i vysu, par kū viņ tys sepinej.”
„Pīdzeivuotais Hamburgā ir eipašs puordzeivojums, jo Steinway&Sons ir patīši vierteigs instruments. Asam cīši pateiceigi pianistam Vestardam Šimkum, kurs dareja itū atbiļdeigū dorbu. Var saceit, ka Vestards klivs par myusu fligeļu krystāvu,” soka koncertzala vadeituoja Diāna Zirneņa. Vaicuota, par kū instrumentu pierkšonai kai padūmdeviejs izvālāts Vestards, Diāna soka: „Ka juoatbiļd treis vuordūs, tod tī ir profesionalitate, patīsums i Latvejis talants, ka plašuok – Vestards ir aplīcinuojs, ka arī Latvejā ir daudz talanteigu cylvāku. Jis ir sova veida Latvejis viestness pasaulī, atkluoj Latvejis kulturys boguoteibu. I juo dzimtys celi atrūnomi arī Rēzeknis apleicīnē, tiuļuok Viļānim.”
Instrumentu izvēle bejusi vaira kai četrys stuņdis ilga. Itymā laikā pianists lyka skanēt ostonim flīgelim, kab nu tim izavālātu lobuokūs. Jam paleidzieja ari klavīru skaņuotuojs i restaurators Edgars Kauķis.
Fligeli Rēzeknis koncertzalam nav viņ īgivums, nu ari miļzeiga atbiļdeiba. Atbiļdeiba gon par muokslenīcyski augstvierteigim pasuokumim, gon ari par ituo vierteiguo instrumenta pīnuoceigu uzglobuošonu, kas paradz gon gaisa temperaturys, gon vaļgmis režima īvāruošonu.
Steinway&Sons instrumenti ir eistyns muokslys dorbs. Kotrs nu tim ir taiseits nu 12 000 detaļom, kurom ir naatkuortojam raksturs i individualitate. Vīna instrumenta taiseišona ir treis godu dorbs, tuo izgataveišonā pīsadola ap 200 meistari, i 90 % nu procesa ir rūku dorbs. Vaira kai 150 godu garajā sovys pastuoviešonys viesturē Steinway&Sons instrumenti īmontuojuši kvalitatis i piļneibys etalona slavu, tūs vierteiba, leidzeigi izcylim muokslys dorbim, ar kotru godu arviņ pīaug.
Karteņuos – Vestards Šimkus izavielej fligeļus, foto D. Zirniņa


text:
Puolejis-Lītovys Sadraudzeiba
Puolejis-Lītovys Sadraudzeiba (puoļu: Królestwo Polskie i Wielkie Księstwo Litewskie, lītaunīku: Lenkijos Karalystė ir Lietuvos Didžioji Kunigaikštystė) — beja puoļu-lītaunīku apvīnuotuo vaļsteiba myusdīnu Centrāluos i Reiteuropys daļā nu 1569 ļeidz 1795 godam, kod tei beidze sovu pastuoviešonu piec Trešuos Puolejis Daļeišonys.[1] Puor tū vaļdeja valdnīks, kuram tai že pīderēje Puolejis Karaļa i Lītovys Ļelgercoga tituli. Periodā nu 16 ļeidz 17 godusimteņa suokumam, Puolejis-Lītovys Sadraudzeiba piec teritorejis beja ļeluokuo vaļsteiba Europā. Tei beja multinacionala vaļsteiba, kurā dzeivova daudzu tauteibu i ticeibu puorstuovi.


text:
Izstruoduoti nūvodu vuiceibys i latgalīšu rokstu volūdys programu paraugi
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Sabīdreibā daudz runoj par napīcīšameibu školā vuiceit latgalīšu volūdu i dziļuok īpazeit Latgolys kulturys vierteibys. Bet voi teik nūvārtāts i izvārtāts jau padareitais? Vaļsts Izgleiteibys satura centra sātyslopā storp programu paraugim vyspuorejā videjā izgleiteibā atrūnami nūvodu vuiceibys i latgalīšu rokstu volūdys programu paraugi, ari latgalīšu rokstu volūdys 1.–9. klasei programys paraugs, vuiceibu prīškmata standarti i vuiceibu leidzeklis “Olūteņš”. Puorsaverit i izviertejit!
Nūvodu vuiceibys specializātuo kursa programys paraugu Vitys Jaunozolys vadeibā izstruoduoja Antra Grūbe, Roberts Ķipurs i Liene Ozoliņa, leidzdorbojūtīs Ilgai Šuplinskai (bejušuo izgleiteibys i zynuotnis ministre), Mārai Mellēnai, Aīdai Rancānei i Solvitai Lodiņai.
Nūvoda vuiceibys kursa izstruoduotuoji pastreipoj, ka kursam i programai nav varama unificāta pīeja, prīkšmata specifika izceļ lokalū sovpateibu i nūtikšonu (nūvoda, cīma, kūpīnys, saimis) saleidzynuošonu ar informaceju par nacionalom i globalom nūtikšonom, kūpeiguo i unikaluo īraudzeišonu, izviertiešonu. Programys paraugs juoīdzeivynoj ar vītejūs resursu izmontuošonu i īsaisti: muzeji, arhivi, uzjāmumi, omotu meistari, dzymtys, saimnīceibys, muokslinīcyskuos jaunradis grupys. Tys, kurys nūzaris pedagogs, filologs, geografs, etnografs, viesturnīks, bibliotekars, arhivists, kulturys darbinīks voi kaids cyts, vuiceis itū kursu, nūsaceis akcentus saturā. Nūvodu vuiceibys programys paraugs ITE, tam veļteitu seminaru var nūsavērt ITE.
Portals aicynoj skaiteituojus pīsadaleit aptaujā, atbiļdūt iz vaicuojumu voi komentejūt par Latgolai veļteitū pīduovuojumu nūvodu vuiceibys programys paraugā.
Vyspuorejuos videjuos izgleiteibys specializātuo kursa programys paraugs izstruoduots ari latgalīšu rokstu volūdā ITE. Jū sagataveja Veronika Dundure (dorba grupys vadeituoja) i Anna Vulāne, zynuotniskā aspektā recenzēja Dr. philol. Sanita Martena, vuiceibu saturu – Mg. paed. Laila Budreviča. Specializātuo kursa “Latgaliešu rakstu valoda” mierķis ir veicynuot sapratni par latgalīšu rokstu volūdu i kulturu kai unikalu Latgolys regiona i Latvejis boguoteibu, atteistūt idejis par ituo kulturviesturiskuo montuojuma transformiešonys īspiejom 21. godu symtā.
Programu paraugu pamatizgleiteibys sadaļā atrūnams latgalīšu rokstu volūdys 1.–9. klasei programys paraugs – ITE. Jū izstruoduojušys Aelita Andrejeva, Veronika Dundure (projekta vadeituoja), Anna Vulāne i Vanda Žulina. Vuiceibu prīkšmata programys parauga zynuotniskuo recenzente Dr. philol. Sanita Martena, vuiceibu satura recenzente Mg. paed. Laila Budreviča.
Latgalīšu volūdys apgive paredz diferencātu pīeju, kurā “juojam vārā, voi školāns runoj sovā dzymtajā izlūksnē voi viņ latvīšu literarajā volūdā, voi juo dzymtuo volūda ir latvīšu voi cyta volūda”. Latgalīšu rokstu volūdai ir jau agruok Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociacejis izstruoduots vuiceibu prīkšmata standarts 4.–9. klasei ITE i standarts 10.–12. klasei ITE. Taipat ir daīmams Lidejis Leikumys, Veronikys Dunduris i Annys Vulānis “Olūteņš”, vuiceibu leidzekļu komplekts latgalīšu rokstu volūdā 4. klasei (2017) – vuiceibu leidzeklis školānim ITE i metodiski īsacejumi školuotuojim ITE.


text:
Drypatys
Drypatys aba drypatuošona irā kaita, kuramā zynoms skaits kaitātuoju nūsagloboj apleicīnē i gaida, cikom jūs atrass (parostai) vīns ci vaira maklātuoju. Koleņ cyti kaitys dalinīki nūsagloboj, maklātuojs stuov zynomā vītā (pīvādumam, pi stulpa, kūka, styura) i aizagrīzs, nasavārdams daskaita da dasarunuotam skaitļam i tūreiz jau īt maklātu.
Kod maklātuojs ītiemej vīnu nu nūsaglobuotuoju, jis ap itū paviestej skonā bolsā, i atrostais rauga kai varams mudruok daskrīt da tai vītai, kur maklātuojs skaiteja da dasarunutojam skaitam, pyrma kai guoja maklātu. Itai skrīdami, atrostais i maklātuojs veicās, kurs dreižuok dativēs da tai vītai i dasiss (pīv., pi stulpa, kūka, styura), bolsā saklīgdami: „Drypatā, drypatā!” Ka maklātuojs pyrmais daskrīn i „dasyt drypatā„, to parostai jis vēļ dasoka i atrostuo kaitātuoja vuordu, pīvadumam: „Drypatā, drypatā, Juoņs!”. Ka tys nūsaglobuotuojs, kurū maklātuojs atroda pošu pyrmū, naaizspiej daskrīt i „dasist drypatā” agruok par maklātuoju, tūlaik itys pyrmais atrostais cytā kaitys aiļā (kurei suoksīs tūlaik, kod vysi nūsaglobuojušī byus atrosti) īs par maklātuoju.
Pa cytam, mozuok zynomam, kaitys variantam, maklātuojs, atrozdams nūsaglobuotuoju, sevkuru reizi saklīdz bolsā: „Drypatā, drypatā”, i vysi jau atrostī paleidz maklātuojam meklēt vēļ naatrostūs kaitys dalinīku.


text:
Kryšānu pogosts
Kryšānu pogosts[2] (latvīšu: Krišjāņu pagasts) — Bolvu nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogostā dora Bierzpiļs vydsskūlys Kryšānu filials, feļčeru punkts, tautys noms i biblioteka.[3]
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Kryšānu pogosta teritoreja bejuse Ludzys, vāluok Latvejis Republikys laikā Jaunlatgolys (Abrinis) apleiciņa Tiļžys pogostā. 1945. godā Tiļžys pogostā īstateja Kryšānu solys padūmi. Kryšānu sola bejuse Vileks apleicinī (1945—1949), Kuorsovys apleicinī (1949—1962), a nu 1962. goda Bolvu rajonā. 1954. godā Kryšānim daškiera likvidātū Krampiņu solu, a kolkoza "Plēsums" teritoreju 1955. godā davīnova Beļovys solai.[4] 1990. godā solu reorganizej kai pogostu.[5] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Bolvu nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Kryšānu pogosts tur rūbežu ar:
- Bolvu nūvoda Bierzpiļs pogostu i Tiļžys pogostu;
- Kuorsovys nūvoda Saļņovys pogostu;
- Rēznis nūvoda Bykovys pogostu i Nautrānu pogostu.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.01.2016.
- ↑ Latgolys administrativais īdalejums. Latgolys piļsātys, nūvodi, pogosti (2019. goda 27. majā). Vaļsts volūdys centrs. Veireits: 2020. goda 3. janvarī
- ↑ Bolvu nūvoda teiklavīta
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001—2002 ISBN 9984-00-412-0


text:
Dīvkolpuojumus varēs klauseitīs radejā i škārsteiklā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latvejā izsludynuotuo uorkuortys situaceja ītekmiejuse ari kristīšu goreigū dzeivi, spākā ir aizlīgums puļcētīs bazneicuos. Ticeigajim ir vareiba klauseitīs dīvkolpuojumu translacejis radejā i škārsteiklā.
Latvejis diecežu veiskupi informiejuši, ka ticeigī iz uorkuortys stuovūkļa laiku teik atbreivuoti nu pīnuokuma pīsadaleit svātdīnis i obligati svynamūs svātku Svātajā Misē, nu sevkurs, kurs svātdīnēs palīk sātā, teik aicynuots iz kūpeigu saimis lyugšonu, kai ari pīsavīnuot dīvkolpuojuma lyugšonai ar “Radio Marija Latvija” ci Latgolys Radejis, ci škārsteikla starpnīceibu.
“Covid-19 viruss daudzus nu myusu pīspīž apsastuot kasdīnys skriejīnī i pat nūsarūbežuot nu sabīdreibys. Gavieņa laikā itei pīspīdu izolaceja ir papyldu vareiba kotram nu myusu puordūmuot sovu dzeivi, dorbu i lūmu sabīdreibā,” soka prīsters Pīters Skudra, “Radio Marija Latvija” vadeituojs. “Izmontuosim itū laiku, kab atteisteitu sovu goreigumu ci maineitu sovus īrodumus!”
Itymā laikā “Radio Marija Latvija” kotru dīnu nūdrūsynoj divys katuoļu dīvkolpuojumu translacejis 8.00 i 18.00 stuņdēs. Svātdīnēs ir vareiba virtuali pīsadaleit treis dažaidu konfeseju dīvkolpuojumūs: katuoļu 8.00, 11.00 i 18.00 stuņdēs, luteraņu 13.00 stuņdēs, kai ari baptistu 16.00 stuņdēs, informej P. Skudra.
“Radio Marija Latvija” ir katuoļu radejis staceja, kas pastuov jau pīcus godus i raida 24 stuņdis dīnnaktī, i papyldus dīvkolpuojumim eterā skaņ ari raidejumi par goreigumu, psihologeju i attīceibom, zinis i lyugšonys. Radeja raida Reigā, Līpuojā, Kruoslovā i Valkā, staceju var klauseitīs ar škārsteikla i mobiluos aplikacejis starpnīceibu.


text:
Leldīne
Leldīne – senejim latgaļu tautys svātkim damāruoti kristīšu svātki, kuri simbolizej Jezus Krystus augšanceļšonūs nu myrūņu piec pīkaļšonys krystā, kai aizraksteits Jaunajā Testamentā. Tys nūtics trešā dīnā piec Krystus mieršonys (nuovis dīnu skaitūt kai pyrmū dīnu).
Leldīne lelumam kristīšu irā poši svareigī gods svātki, kuramūs lela prīca izsokoma deļ galeiguos Dīva dāla īveicis par smierti. Nazcik saprasmēs svareiguoka irā Krystus mieršonys, a na augšonceļšonuos dīna, partū ka taišni mierdams Krystus izvede ciļvieci nu apdzymtuo grāka. Leldīnis svātki irā pādejuos gavieņa dīnys.
Taipoš kai cyti kristīšu svātki, i Leldīne sasaliejuse ar tautys poguonu tradicejom, pīvadumam, Leldīnis ūlu kruosuošonu.
Leldīnis data[pataiseit | labot pirmkodu]
Leldīne navā atzeimojama svietejamuo gods dīna pa Gregora kaleņderam. Jūs data damāruota pi žydu svātku, kurūs datu nūstota pa mienesnīka kaleņderam. Leldīni svietej pyrmajā svātdīnē nu pyrmuos pylnats piec pavasara leidzalaika (ekvinokcejis). Deļtuo gods nu goda Leldīnis data izaškir i byun nu pavasara mieneša 22 da sulu mieneša 25 dīnai.[1]
Reitu pravoslavu bazneicā, kuramā lītoj Juleja kaleņderi, Leldīnis data saīt nu sulu mieneša 4 dīnys da lopu mieneša 8 dīnai. Tok izagoda i taidi godi, kod katuoļu, pravoslavu i staroveru Leldīne saīt vīnā datā.
Leldīnis liturgeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Katuoļu bazneicā Leldīnis svieteišona aizasuoc Lelajā (Zaļajā) Catūrtdīnē i valkās vysu Leldīnis laiku da Krystus dabaspajimšonys svātkim. Lelajā Catūrtdīnē i Pīktdīnē kristīši īt Krysta ceļu, pīmynādami Kunga Jezus Krystus pīkaļšonu krystā i smierti. Lelajā Pīktdīnē bazneica nūsacejuse styngru gavieni. Lelajā Sastdīnē, kuruos kod nakod sauc i par Klusū Sastdīni, leidza ar saulislaidu svietejama Leldīnis nakts. Nakts tymsā svietejama "nakts, gaišuoka par dīnu" liturgeja, kura salosa ticeigūs apgaismuot apleici ar sovom atnestom, aizdegtom svecem. Ituos nakts rituala jāgs - atzeit sevi par vaineigu i sovā vainē, tymseibā īsavērt eistynū gaismu, kura navā ītēmiejama byunūt dīnā. Ituo rituala laikā skaitomi seviški daudzi Svātū Rokstu vuordi, kuramuos paviesteita Mesejis atīšona i vysu cylvāku grāku atlaisšona, i dzīdamys psaļmys. Leldīnis nakts kulminaceja - augšonceļšonuos viests. Nu ituos šaļts atļauts vargaņuot, kas katuoļu bazneicā irā nūlīgts nu Leluos Catūrtdīnis da Lelajai Sastdīnei.
Tautys tradicejis[pataiseit | labot pirmkodu]
Nazcik tautys īrodumi irā izaglobuojušs nu poguonu pavasara atīšonys svātkim i sasalejušs ar Jezus Krystus augšonceļšonuos svātkim, sataisūt myuslaiku latgaļu Leldīnis svātku tradicejis. Senejūs laikūs pavasara atīšona (Leluo dīna) sveiteita, kod dīnys i nakts garums vīnaids (pavasara ekvinokceja) i tys saīt pavasara mieneša 20 ci 21 dīnā.
Vīna nu pošu golvonūs tautys tradiceju irā ūlu kruosuošona (marguošona). Parostai ūlys kruosoj seipulu myzās, kluotyn līkūt vysaižus auguojus, putruomus i tai tuoļuok. Tok sevkura saime tur sovys ūlu kruosuošonys tradicejis. Leldīnis reitā saime ād reitiškys i sasaveic, kam stypruoka ūla. Taipoš nūteik leiguošonuos leigačuos, ūlu rypynuošona, ūlu mesšona i cytys atrakcejis.
Tautys ticiejumi[pataiseit | labot pirmkodu]
- Par Leldīnem juovuora ūlys, tod opolys teleitis aug.[2]
- Kas Leldīņu ūlys bes suoļa ād, tys vysu vosoru maluos.
- Kas zam Leldīnis lelā sastdīnē iess vaira zierņu, tod itei pīzeimoj, ka tys byus boguots cylvāks.
- Kas Leldīnē pyrmais atbrauc nu bazneicys, tys vysu godu pyrmais pi dorba un tureibys.
- Ka cylvāks gryb zynuot sovus grākus, tod lai pyrmā Leldīnis dīnā da pacelšonys krysta padzer solta iudiņa. Tū dīnu da pacelšonys krysta iudiņs irā soldons. Kod cylvāks padzers iudiņa i iudiņs byus soldons, tod itei pīzeimoj, ka pi tuo cylvāka grāku navā. A ka byus na soldons, taids kai jis irā, iudiņs kai iudiņs, itys pīzeimoj, ka pi tuo cylvāka cīši daudz grāku, koč ar maisu nosuoj.
Tautys dzīsmis[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Leldīnis data (angliskai). Rakstīņs nu Amerikys Saškierstū Vaļsteibu Jiuris Observatorejis (pavasara m. 27 d., 2007 g.).
- ↑ Latvīšu tautys ticiejumi
- ↑ Tautys dzīsmis ap Leldīnem


text:
Rēzeknē byus leluo Leigū svātku svieteišona
Da Juoņu drupeit vaira kai mieness, deļ tuo aicynojom likt aiz auss, ka 23. junī iz Leigū svātku svieteišonu aicynoj Rēzekne.
23. junī 20:00 Rēzkeknis Kulturys i atpyutys parka byus dyzāns Leigū svātku lelkoncerts, kuryma atguojušūs prīcēs vaira kai 100 dalinīku – dzīduotuoju, doncuotuoju i akteru.
Koncerta pyrmā daļā muokslenīki izpiļdeis sovys meiluokuos dzīsmis i popularuokūs hitus, nu koncerta ūtrā daļā gaidoma sasadzīduošona ar kuori, solistim i publiku, vysi kūpā izdzīduos tautysdzīsmis, ziņgis, kino i estradis dzīsmis dirigenta Inta Teterovska viervadeibā.
Leigū svātkūs Rēzeknē izastuos Jolanda Suvorova, Inga i Normunds, Olga Dreģe, Dzintars Čīča, Kaspars Antess, Latgolys dāmu pops, Jenny May, Borowa Mc, Roberts Pētersons, Mirdza Martinsone, muosys Legzdiņas, Laimas Muzykanti, Dziga, Patrioti.lg i daudzi, daudzi cyti muokslenīki. Koncertu vadeis Valters Krauze.
Leiguot grybātuojus prīcēs ari latgalīšu dzīdūšuos saimis – Eriņi, Igauņi, Puncuļi i Uškāni. Koncerts byus cīši dažaids i kotra atrass koč kū sovai muzykalajai gaumei. Izreizis piec lelkoncerta 23:00 suoksīs ļusteigais Leigū nakts zaļumbals.
Koncerta dīnā Rēzeknis Kulturys i atpyutys parkā leiguotuoji tiks gaideiti nu 19:00, kab varātu ījimt lobuokuos vītys. Taipat byus vareiba baudeit dažaidus iedīņus, Juoņu sīru i Latvejis lobuokūs ols dareitovu olu.
Pyrmī 1000 bileti moksoj 3,00 Ls, piečuok 4,00 Ls, nu koncerta dīnā 5,00 Ls. Biletus var nūpierkt Rēzeknis Kulturys centrā i „Biletu paradizis” kasēs. Bārnim da 10 godu vacuma kai ari Juonim i Līgom īeja byus bez moksys – viņ juoparuoda personu aplīcynūši dokumenti.


text:
Meandra
Meandra (anglīšu: meander, krīvu: MeaHдp, latvīšu: meandra) — vīnmuks cylpa atmejis upis leikums. Pasauka cālusēs nu dyžan leikumojuos Leluo Meņderesa upis (Mozazejā, niulejuos Turcejis teritorejā) senejuos pasaukys greku volūdā — Mejándros (Maίavδpoς).
Meandrys soveigys leidzonaiņu upem. Juos atsarūn, upis iudiņa viersejom straumem graudojūt upmalis stuovonū, īdubušū daļu, a dzilīnis straumem nosojūt nūsādys car upmalis lāvū, izcylū daļu. Kod pasadora lels cylps, juo vysušauruokajā vītā upe cieški puorgrauž taisnuoku ceļu, pamazdama vacupi.


text:
Gruomotys “Burtu vuoceleite” attaiseišonys svātki
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
25. septembrī 14.00 stuņdēs Viļānu Nūvodpietnīceibys muzejā nūtiks gruomotys latgalīšu rokstu volūdā “Burtu vuoceleite” (teksta autore Ineta Jugane-Atpile, muokslineica Ieva Širiņa) attaiseišonys svātki, kai ari muokslineicys I. Širinis gruomotys ilustraceju izstuodis atkluošona, informej Rēzeknis Tehnologeju akademejis Sabīdryskūs attīceibu nūdaļa.
Pasuokumā byus tikšonuos ar muokslineicu I. Širiņu, muzicēs grupa “Bez nosaukuma”, apmaklātuojim tiks duovynuotys gruomotys.
Ieva Širiņa i Ineta Atpile-Jugane ir RTA absolventis. I. Širinis magistra dorba projekts – gruomotys grafikys dizains – tyka papyldynuots ar dzejneicys I. Atpilis-Juganis sacarātom ailem, i rezultatā ir izdūta kruosaina losomgruomota latgalīšu rokstu volūdā, kura tiks duovynuota bibliotekom, školom, pyrmsškolys izgleiteibys īstuodem i RTA gostim.
Vysus interesentus laipni aicynoj pīsadaleit. Pasuokuma laikā lyugums īvāruot vaļstī nūsaceitūs epidemiologiskuos drūšeibys pasuokumus.
Izdavums sagataveits ar RTA Izgleiteibys, volūdu i dizaina fakultatis Regionalistikys zynuotniskuo instituta finansialū atbolstu. Projekts teik realizāts ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda i AS “Latvijas valsts meži” finansialū atbolstu.


text:
Gunta Latiševa-Čudare: “Seņ asu nūlāmuse, ka dzeivuošu laukūs”
Intervejis autore: Laura Melne
Vīglatlete Gunta Latiševa-Čudare itūgod lykuse Latvejis i Latgolys vuordam izskanēt skali. U-23 Eiropys čempionis tituls i lobuokais rezultats storp eiropītem Pasauļa čempionatā vīglatletikā 400 m distaņcē, sudobra medaļa Pasauļa Universiadē 200 m skriejīnī, vairuokys reizis lobuoti personeigī rekordi. Gunta pyrma goda atsagrīzuse Latgolā piec studejom Reigā, sovu nuokūtni saista ar dzeivi laukūs i ar sovu pīmāru paleidz graut, ruodīs, naizneidejamūs stereotipus par tū, ka piec leluom dzeivis īspiejom ir juosadūd iz lelom piļsātom. Ruodīs, ka ir cytaiž – leli panuokumi rūnās tod, kod cylvāks ir sovā eistajā vītā, kur jiutās laimeigs.
Dūmoju, ka napuorspīleišu, sokūt, ka tovi ituos sezonys sportiskī sasnāgumi daudzim ir puorsteigums. Ari tev pošai tys ir puorsteigums voi tūmār vyss nūtics lykumsakareigi?
Tagad jau siežūt i analizejūt saprūti, ka, prūtams, tam ir īmaslys, tys nav najauši nu dabasu nūkrits. Bet tymā breidī es sev tik cīši naticieju, tys maņ tūmār beja puorsteigums. Brauču na ar taidom ambicejom. Teikūt finalā, jau atguoja tei saprasšona, ka laikam tūmār varu.
Tys vaira par U-23 čempionatu?
Gon par U-23, gon Universiadi. Pasaulis čempionatā jau beja vairuok skaidrys, U-23 čempionats beja paruodejs munys īspiejis i virzīņus, īspiejamūs rezultatus. Universiadē es skrieju 200 m, tī es otkon nazynuoju, kū nu sevis sagaideit, i ari laikam tik daudz nagaideju. Bet, prūtams, vyss ir lykumsakareigi. Vīnkuorši tuo breiža emocejis beja taidys… puorsteidzūšys. Tagad jau vyss sasalīk pa plauktim.
Paguojušajā godā pabeidzi studejis Reigā i atsagrīzi Latgolā dzeivuot, studēt, kaidu laiku ari struoduot. Kai tev ruodīs – voi ari tys ir bejs ītekmejūšs faktors tovam sportiskajam progresam?
Vīnnūzeimeigi. Tys beja īmaslys taidai munai… personeigai izaugsmei. Treis godi paguoja lelā braukuošonā Rēzekne-Reiga-Rēzekne. Tagad tys nūsaslēdze, emocionalais stuovūklis nūsamīrynuoja. Sāta ir sāta. Es vīnmār asu sacejuse, parkū es naaizbrauču studēt iz Ameriku, parkū es napalyku Reigā – es asu sātys cylvāks. Tī es jiutūs pylnvierteigi i komfortabli. Te maņ ir daudz vīgļuok pasaraksteit vysaidim izaicynuojumim, daudz vīgļuok dabuot koč kū nu sevis uorā.
Atsagrīzi ari pi sova pyrmuo trenera Pītera Stripkāna. Voi ari eisti nabeji nu juo nikur aizguojuse?
Nā, mes nabejom škierti. Taipat es kotru nedeli brauču iz sātu i vīnā treneņā jū satyku, pa vosoru ari treniejūs Rēzeknē. Vysu laiku jis maņ ir paleidziejs ar padūmim. Patīseibā taipat tagad ari Reigys treners Edvīns Krūms ir ar mani attuolynuoti, jis ar mani ari brauc iz saceņseibom kai izlasis golvonais treners, organizej treneņnūmetnis. Tei distaņce Rēzekne-Reiga ir dīzgon nūsacāta – treis stuņdis mašynā voi kontaktu uzturiešona Facebook i WhatsApp.
Paguojušajā sezonā tev sportiskī rezultati nabeja tik lobi, cik varbyut ari poša gaideji. Tu atsagrīzi Rēzeknē, īsastuoji magistranturā i kaidu laiku pastruoduoji ari Latgolys viestnīceibā GORS. Varbyut beja dūma pīsavērst taišni juristis karjerai i sportu vaira palikt molā?
Patīseibā tys golvonais īmaslys, parkū es izdūmuoju, ka vajag suokt struoduot, pakruot pīredzi beja tys, ka magistrantura Rēzeknē kluotīnē beja pīktdīnēs i sastdīnēs. Puorejuos dīnys (izjamūt svātdīni, koč kod jau ari juoatsapyuš) beja nūsaceiti breivys. Es nabeju roduse pa dīnu uztaiseit tikai treneņu. Reigā maņ beja juobyut Universitatē, pyrms tam vydsškolā ari nu ostoņu da treju. Tikai piec tam varieju dūmuot, ka juoīt iz treneņu. Tymā pošā laikā es ari nadaudz beju zaudiejuse ticeibu tam, ka ar sovim rezultatim varu nūdrūšynuot sev dzeivi. Es tam naticieju. Tai ka tys beja puordūmuots i dabisks lāmums.
Bet tūmār tu vairs dorbu naturpynoj.
Bet tikpat dabiski es izdūmuoju, ka tūmār laikam vajadzātu pasportuot vairuok i nūpītnuok. Varbyut pat ni vairuok, bet tik daudz naiztierēt energeju dorbā. Partū ka beja cīši gryuši. Beja gryuši atīt iz treneņu i nadūmuot par dorbu i ūtraižuok. Tys tūmār beja cīši atbiļdeigs omots, i es saprotu, ka apzūgu i sevi, i sportu, i sovu dorba devieju. Es navarieju byut symtprocenteigi puorlīcynuota, ka vysu asu izdarejuse leidz golam.
Ruodīs, ka pavasarī maneju ziņu, ka esi pīsadalejuse Rēzeknis Tehnologeju akademejis studentu zynuotniskajā konfereņcē ar referatu taišni par sporta tīseibom. Voi sports ir jūma, kurai esi pīsavārsuse ari akademiskajā dzeivē?
Nui, muns roksts byus publicāts, bet pošā konfereņcē gon es napīsadaleju, partū ka beju prūm. Tys beja muns studeju dorbs, kuru es turpynuošu kai magistra dorbu. Tēma ir “Manipulācijas ar sporta sacensībām”, kas tagad jau ir īkļauts kriminallykumā. Precedentu tam eisti nav, norma īkļauta Eiropys direktivys dieļ. Es tymā saradzu īspieju pasavērt iz sportu ar jurista acim. (Smaida). Ari daudzi pasnīdzieji saceja, ka maņ vajag itū temu pajimt. Kotrā ziņā – itei tema maņ nav vīnaldzeiga.
Es klausejūs radejis raidejumu, kurā runuoja Latvejis Vīglatletikys savīneibys prezidente Ineta Radeviča, kura izasaceja, ka naasūt eisti normāli, ka tev nu sovim laukim juobraukoj iz treneņu 40 km, kas gon maņ lykuos nadaudz puorspīlāti. Tūlaik nūdūmuoju, ka Reigys ītvorūs jau breižim tī attuolumi ir juomāroj daudz ilguok.
Gluži munys dūmys. Jei gon nasamaluoja par kilometrim, tagad vaira dzeivoju pa Ondrupinis pusi, kas ir apmāram 45 km vīnā vierzīnī. Tys ir dīzgon daudz, vysmoz naudys izteiksmē. Bet maņ ari atmiņā labi stuov tys, kai es pavadeju 40 min Reigā, braucūt nu Purvciema da Universitatis centrā. Maņ ir cīši komfortabli īkuopt sovā mašynā, īslēgt radeju i braukt iz Rēzekni. Tei ir pusstuņdeite. Nav ni vainis! (Smaida). Lobuok tai, nakai dzeivuot piļsātā, kur varātu ari kuojom iz dorbu aizīt. Asu lauku cylvāks, seņ jau nūlāmuse, ka dzeivuošu laukūs. Partū varu pīcīst daudz kū. (Smaida).
Bīži viņ cylvāki soka, ka Reigā ir vaira īspieju na tikai studeju i karjerys, bet ari breivuo laika pavadeišonys ziņā. Sekojūt tev leidza socialajūs teiklūs, maņ radīs īspaids, ka tu cīši aktivi apmeklej vysaidus pasuokumus taišni Latgolā.
Es navaru napīkrist vīdūkļam, ka Reigā ir vaira īspieju. Studejūt Reigā, es beju korporacejā, kas beja koč kas pavysam cyts, ar tū beja daudz saisteitu pasuokumu. Ka dīnā byutu 50 stuņžu, tuos vysys, dzeivojūt Reigā, varātu aizpiļdeit. Bet ari pi myusu ir GORS, ir koncerti, reizi pusgodā atbrauc lobs teatris nu Reigys, ir vītejī kolektivi. Nav jau tai, ka nikuo nav, ir dīzgon daudz. Kai jau saceji, es ari izmontoju maksimali daudz īspieju vysu kū apmeklēt, apsavērt i izaklaidēt. Ka cylvāks cīši gryb, jis atrass, kai sevi izklaidēt. Tys varbyut nav ap styuri, kai Reigā, kur ir leluoks izvielis kluosts gon izklaidem, gon dorbam i studejom. Tys vaira ir atkareigs nu tuo, kū cylvāks gryb. Ka jis vaira gryb izaklaidēt, jam varbyut juodzeivoj Reigā, ka jis vaira gryb byut latgalīts i veiduot sovu dzeivi Latgolā, tod juo vīta ir ite.
Ruodīs, ka tova dzeive ari kūpumā ir cīši aktiva, breivajā laikā naasi sātā sādātuoja. Tikū tu beji Universiadī, bet jau nuokušajā dīnā pīsadoli koč kur tepat Latgolā…
Maņ daudzi prosa: “Kū tu tagad dareisi, kod nastruodoj?” Beja taids cīši sapryngts laiks, kod es struoduoju, treniejūs i studieju. Bet patīseibā jau es navaru ari tagad vysu paspēt! Daudz vaira ir vysaidu socialūs darbeņu, projekteņu, kas maņ cīši pateik. Maņ pateik aizbraukt iz školom. Naseņ beju Rēzeknis suokumškolā, kur pavadeju sešys stuņdis, teikūtīs ar dažaidu vacumu bārnim. Tys pajēme daudzi muna laika, bet beja cīši vierteigi. Es naradzu īmaslu, lai tū nadareitu. Taidi pīduovuojumi vysu laiku izpald, i es navaru atsasaceit. I tod otkon gondreiž navaru vysu paspēt (smejās).
Piec taidu pasuokumu jiuti ari atgrīzeniskū saiti?
Vīnnūzeimeigi. Es, prūtams, vokorā jau desmitūs nūlyuzu, gribieju gulēt. Bet es aizguoju tamā pošā dīnā iz treneņu i maņ beja taida energeja. Bārni ir vyspatīsuokī radejumi i dūd pozitivū energeju.
Atsagrīžūt nadaudz vaira pi sporta, kas tev pošai itamā sezonā ir saguoduojs vysleluokū gondarejumu?
Patīseibā jau vysi treis lelī nūtykumi. Kotrys ir atškireigs i cīši atmiņā palīkūšs. Vysvaira laikam tūmār U-23 čempionats. Tys beja pagrīzīņa punkts, kod saprotu, ka nuokušajuos saceņseibuos jau byušu cyta es. Īšu ar cytu mierki, pošapziņu, vyss byus cytaižuok. Pyrmais lelais tituls i cīši lobs rezultats – tys laikam nikod naizamierss.
Taida sportista dzeivis blokusparuodeiba ir īspieja dīzgon daudz paceļuot pa pasauli. Cik daudz tev saīt redzēt uorpus stadiona?
Gūdeigi sokūt, cīši daudz jau nasaīt. Pīmāram, Juoņūs es beju Eiropys komandu čempionatā Izraelā. Taida kontrastim boguota zeme. Tei beja vīna nu ratajom vītom, kur es grybātu atsagrīzt, pasavērt dziļuok, vairuok. Beja tai, ka mes aizliduom catūrtdiņ, pīktdiņ maņ beja treneņš, sastdiņ, svātdiņ saceņseibys i pyrmūdiņ mes atliduom atpakaļ. (Smaida). Es redzieju jiuru, kurai blokus dzeivuom, redzieju stadionu, vīsneicu, lidūstu, autobusu. Vaira nikuo. Goduos reizis, kod nikuo navar redzēt. Bet, pīmāram, Taivānā, kur nūtyka Pasauļa Universiade, mes bejom dīzgon ilgu laiku. Prūtams, tuolūs puorbraucīņūs vajag pīrast ari pi laika mainis, laikapstuoklim. Ruodīs, ka beju tī kaidys 5-6 dīnys pyrms starta i nedeļu piec starta. Pyrms starta, prūtams, ir vairuok saudzeigs režims, bet piec saceņseibom es varieju atsaļaut ari izbraukt pa piļsātu, aizīt iz kaidu templi. Bejom aizbraukuši ari iz dobys rezervatu, nadaudz pastaiguom pa vītejim džunglim. Koč kū jau redzieju. (Smaida).
Nui, tei ir nu manis vairs naškirama pīredze. Tei ir, kai tu saceji, sporta blokusparuodeiba, bet ari lela duovona. Nazynu, pīmāram, cik daudzim nu munim draugim dzeivis laikā byus īspieja redzēt Taivānu. Tys ir vyssvaiguokais, bet ari saceitu, ka vysīspaideiguokais ceļuojums. Supereigi nūorganizātys saceņseibys, dīzgon breineiga zeme i cylvāki.
Kaidus sovus nuokūtnis mierķus tu šūbreid varātu nūsaukt?
Nuokušuo sezona patīseibā nabyus tik pīsuotynuota ar saceņseibom. Byus tikai Eiropys pīaugušūs čempionats, kas maņ drūši viņ byus cīši atbiļdeigs starts. Vysi iz mani vērsīs kai vīnu nu līderem. Byus juosaver, kai es tikšu ar taidu atbiļdeibu golā. Bet nu iz tū mes ari struoduosim i koncentrēsimēs vysvaira. Ka vysu izdareisim pareizi, tod vyss i saīs. (Smaida).
Nuokušgod vēļ ir Dzīšmu svātki! Iz tim ari es asu apsajāmuse aizbraukt.
Tu jūprūjom doncoj?
(Pamuoj ar golvu). Ar “Dzigu”.
Vēļ ceru, ka byus vaira komercsaceņseibu, kur varēs nūpeļneit kaidu naudeņu, i vareišu pabraukuot iz na tik garom saceņseibom kai šūgod.
Runojūt par tū doncuošonu, zynu, ka īprīkš doncuoji Leņdžūs “Ūdzeņā”.
Tys tai dabiski saguoja. Muns draugs ir “Dzigys” doncuotuojs, beja skaidrys, ka jis iz “Ūdzeņu” naīs. (Smejās). Es puorguoju iz “Dzigu”, lai mes varātu doncuot kūpā.
Maņ treners cīši bīži aizruoda, ka maņ piec treneņa byutu juobrauc iz sātu atsapyust, na īt iz dejom. Bet es navaru nu tuo atsasaceit. Pyrmkuort, maņ ir sapyns aizbraukt iz Latvejis symtgadis Dzīšmu svātkim. Ūtrkuort, tys mani ari vīnkuorši relaksej i savuoc. Maņ ir cīši gryuši sevi pīsīt vīnai lītai. Maņ nav ticeibys, ka, asūt vīnā nišā, es variešu sevi pylnvierteigi realizēt. Navaru nūsēdēt mīrā. (Smaida). Tys ari ir lobs veids, kai pabyut kūpā ar sovu mīļuotū cylvāku. Sātā kotram ir sovys ryupis i dorbi, tys ir cytaižuok.
Maņ ruodīs, ka reši kur sportistim jiut leidza tai, kai tovūs dzymtajūs Leņdžūs, kur reikoj pasuokumus par gūdu tovim startim, tevi sagaida piec leluokom saceņseibom. Ruodīs, ka pādejā laikā tu ari intervejuos pastreipoj, ka esi na tik nu Latgolys voi Rēzeknis, bet taišni nu Leņdžim.
A kai cytaižuok!? Tai ir. (Smaida). Vysa muna leluokuo dzeivis daļa da šam ir bejuse Leņdžūs. Tei ir vīta, kur es augu, izaveiduoja muna personeiba. Tei ir vīta, nu kurīnis ir muni vystyvuokī draugi. I tys moralais atbolsts… Es jiutu, ka Leņdžu cylvāki sevi tīšā veidā saista ar mani. Es tū navaru napamaneit.
Daudzi cylvāki nu tevis ir izzynuojuši, kur Leņdži vyspuor atsarūn?
Es asu dīzgon daudzim skaidruojuse (smejās). Maņ ir taids standartteikums – storp Rēzekni, Ludzu i Kuorsovu. Pa vydu tymā treisstyurī (smejās)! A kai cytaiž paskaidruot!? Nav tik vīglai… Daudzi tī nav bejuši, pat latgalīši.
Saceji, ka paguojušajā godā, īspiejams, daudzi tev vairs naticēja. Tu poša sev ticieji?
Ai… (Nūsapyuš). Es guoju taida… pīnuokuma vadeita. Es nadūmuoju, pīmāram, ka varātu tikt Olimpiskuos vīneibys sastuovā. Maņ tys ruodejuos taids utopisks sapyns. Dūmuoju, cikom varu, es vēļ sportuošu. Tys jau ir dzeivisveids, nu tuo navar tai atsasaceit. Vīnkuorši guoju i treniejūs, baiguos ambicejis nacieļu. Laikam vaira treners ticēja. Maņ ruodīs, ka jis treis godus cīši gaideja, kod es atbraukšu atpakaļ, kod jis otkon varēs sevi realizēt caur mani. Tū, ka cyti maņ naticēja, es ari saprūtu i pījamu. Es naasu vīneigais sportists, kam natyc. Tagad leluokuo daļa latvīšu nūteikti natyc Reigys “Dinamo”. Jim vīnkuorši naīt. Ari maņ naguoja paguojušajā sezonā. I tod jau beja: “Jei tok vuicuos, jei tok struodoj! Kū jau tī…”. Navajag klauseitīs! Juoklausa sovim vystyvuokajim cylvākim, sovam sirdsbolsam. Es tod tu saprūti, ka tei ir tova vīta, ka es sovā ziņā asmu tam radeita. Es sev piec 10-15 godim nūteikti napīdūtu, ka es tai pajimtu i aizītu. Es dūmoju, ka sajusšu tū breidi, kod vairs augšuok navarēs.
Maņ par tovu sportistis karjeru radīs taids prīškstots, ka pyrms sovim panuokumim tu poša pat naasi īsadūmuojuse, ka varātu tū sasnīgt.
Jau tod, kod es suoču trenētīs i aizbrauču iz pyrmuom saceņseibom maņ beja taids mozvierteibys komplekss. Kū tod es tī!? Tī jau byus piļsātnīki, kas trenejās nu pīcu godu vacuma, jī jau byus lobuoki, jim treneri mož gudruoki, apstuokli lobuoki… Tai beja. I tei ir myusu latvīšu i latgalīšu tragedeja – mums pateik sevi nūrakt, mes poši sev natycom, mums ruodīs, ka mes poši navaram, kaidam cytam vajag myusu vītā sakuortuot i izdareit lītys. Nivīns cyts jau myusu vītā nadareis! Godu gaitā es tū saprūtu.
Es sev naticieju. Drūši viņ da gola natycu ari tagad. Treners beja tys, kas ticēja maņ. Jis tū naafišēja, jis mani nikod nalīleja, bet, redz, jam laikam lobuok zynuot. (Smaida). Es apsazynoju, ka tei ir muna problema, ka es sev natycu.
Jūprūjom?
Vairs na tik trokai (smejās), bet kaut kaidā ziņā jūprūjom. Es vāroju cylvākus, īpaši myusu vacuoku paaudzi, i radzu šausmeigi mozvierteibys kompleksu. Šausmeigu! Tod ir juonūteik breinumim, lai mums izadūtu tuos lītys, kū mes doram, ka mes poši natycam tam. Gon sadzeivē, gon profesionalajā karjerā. Nikas, gon mes izaugsim! (Smejās). Myusu bārni vaira taidi nabyus!
Tu saceji ari par tuom pyrmuom saceņseibom, piļsātnīkim… Maņ patyka jau paseņ publicātā rokstā par bobslejistu Daumantu Dreiškenu atrostais, ruodīs, juo školuotuojis citāts, ka nu lauku bārnim taišni saīt seikstuoki sportisti, partū ka jī ir pīroduši pi dorba, nagaidūt, ka iz reizis sajims par tū kū preteimā. Jī zyna, ka ir dorbi, kas vīnkuorši regulari juodora.
Tai ir. Eimūt sportā, kategoriski nadreikst dūmuot par naudu. Tev vysu laiku tev atguodynuots: “Deļkam tu tū dori!? Kas tev nu tuo!?” I tod tu siedi i dūmoj: “Teišom, kas maņ nu tuo!?” Bet navajag gaideit, kas maņ nu tuo byus. Vīnkuorši vajag dareit sovys lītys tai, kai laucinīki dora sovus dorbus. Vīnkuorši – vajag! Ej i dori! I dori piec lobuokuos sirdsapzinis, lai tev pošam ir gondarejums. I tod jau ari nūviertēs. Nūviertēs saime, draugi i ari vaļsts.
Kod pyrms gondreiž četru godu ar tevi īprīkšejū reizi veiduoju interveju LaKuGai, tu saceji, ka nuokūtnē redzi, ka tev byus “sāta Latgolys laukūs, bareņš bārnu i tonna svaiga gaisa”. Saprūtu, ka plans jūprūjom ir spākā?
Interesanti, ka es jau tod tū pasaceju (smejās). Es jūprūjom dūmoju, ka saime ir cylvāka leluokuo vierteiba. Patīseibā es jau grybātu bārnus i suokt veiduot sovu saimi, bet nu, kod Dīveņš dūs, tod tys ari nūtiks. Es naatsakuopšu nu sovys nuokūtnis vīzejis. (Smaida). Vīneigi es grybātu tai, lai varātu sovim bārnim pasaceit, ka asu vysu izdarejuse da gola, tymā skaitā ari sportu.
Kartenis: nu Guntys personeiguo arhiva


text:
Ar dzeju ir vīnkuorši. Pajem i pīroksti. Saruna ar Mariju Dzeislu
Ar Mariju Dzeislu sasaroksta Ilze Sperga
Marija Dzeisla ir nūslāpumainuokuo latgalīšu autore. Juos dorbi puorskaitomi internetā, kai pyrmajai latgaliski rokstūšajai autorei izadevs publikaceju pīdzeivuot izdavumā “Domuzīme”, bet itūgod pasauļs sagaideis ari Dzeislys pyrmū dzejis kruojumu. Ar Marijis Dzeislys jaunuokajim dorbim var īpasazeit ITE.
Ir daudz miniejumu, kas ir Marija Dzeisla. Kas ir Marija Dzeisla?
Voi tys ir tik svareigai? Pasauļs nu tuo napaliks ni lobuoks, ni švakuoks, ka iz juo byus Marija. Voi ari, ka Dzeislys vaira nabyus. Kod nūmierst kaids dzāruojs, tei ir tikai statistika. Kod pīdzymst bārns, par tū prīcojās saime. Autors jau nikod napīdzymst, jis pamazeņam rūnās. Tikai daļai autoru kaids pīmiņ dzimšonys i smierts dīnu. Maņ dzimšonys dīnys nav, a smierts pi mane jau ir bejuse.
Anna Rancāne šūvosor saceja, ka nu suokuma jai ruodejuos, ka Marija Dzeisla ir Oskars Seiksts.
Nui, maņ ir dzejūli i par Seikstu, i Rancāni, ir ari par Lukaševiču. Varbyut es asu seiksta Rancāne. Voi Rancāne ir meiksts Seiksts.
Cik lela ir dzymumideņtitatis nūzeime, cik svareigi stereotipi tovā i latgalīšu dzejā?
Kai iz tuo pasaver. Es asu tekstūs. Tekstūs es asu vyss. Es vysa asu tekstūs. Es asu vyss tekstūs. Muna ir latgalīšu dzeja. Munā latgalīšu dzejā ir lela nūzeime i gaileišam, i cičim. Tys ir kai konstruktors, nu kuo es salīku sovu identitati. Es asu tikai tekstūs. Izjaucūt munu konstruktoru, nikuo vaira napaliks. Tī byus izsvaideiti kluceiši. Bet es saprūtu cylvāku interesi. Gribīs nūraut masku i pasavērt, kas tī ir. A varbyut nikuo nav — ni virusa, ni cylvāka. Izjauksi, a napaliks nikuo. Kai puorsokā par pacaltajom voi sadadzynuotajom drēbem. Izkustynuosi nu vītys, cylvāks vaira nikod navarēs atsagrīzt i tai ari aizskrīs par vylku mežā. Tod ari vairs nabyus tekstu i Dzeislys.
Taidi i stereotipi. Nūjauksi, a vītā mudri byus cyti, bet tuo koč kuo vaira nabyus. Kas byutu latgalīšu dzeja bez žālobu par mierstūšu volūdu. Kū mes latgalīši varim likt vītā itai temai. Sovā ziņā žāl, ka volūdys tema ir palykuse taidā “Olūta” leiminī i pat Lukaševiča teksti par gramatiku munai ausei jau izaklausa piec politikys. Ite tev vaira ni skaidruos volūdys laikmats, kod vyss beja jauns i suopeigs.
Gondreiž kotram latvīšam ir baba Latgolā. Tovūs tekstūs ir daudz runuots par babu. Voi tev ir baba Latgolā?
Ari par dzedu. Dzeds maņ ruodīs svareiguoks. Kur dzeds palyka? Kur jis aizguoja, izgaisa? Kaidi lāmumi jam beja juopījam i kod jis salyuza, kod juo kluceiši pabyra, juo vaira nabeja ni dzejā, ni dzeivē. Es tekstūs asu dzeda sātā, bet tei sāta ir tukša. Ni cegla iz cegla napalyka. Kū īsuokt ar tukšu sātu — puordūt, nūdadzynuot voi pamest. Dzeivuot kai dzedam voi nūmiert.
Itūgod izīs Marijis Dzeislys gruomota, jū izdūs apguods Reigā. Deļkuo niu gruomota i vēļ Reigā?
A voi ta Latgolai ir vajadzeiga latgalīšu dzeja, kuruos nav Reigā? Maņ patyka nūsaukums “Valodu māja”. Redzieju, ka jī izdūd cytaiduokys gruomotys. Jī akceptēja, ka gruomotai var nabyut autora. Maņ ari patyka, ka es nivīna napazeistu, nivīns napazeist mane. Ir tikai teksti. Taipat kai Facebook. Ni jī zyna, kas es asu, ni mani interesej, kas jī taidi. Maņ jau faktiski ir gruomota — muna dzejis kūpa Facebook. Var skaiteit hronologiski, var ar maklātuoju. Var pasavērt, kas īlaikuoja. Var gadeitīs, ka reit tuo dzejūļa vītā byus cyts — es izlobuoju.
Niu ir vērtine autoru, kas publicejās gondreiž tikai teiklā. Cik sekoju procesam, vairuokim autorim beja problema publicēt dzeju latgaliski latvīšu presē. Itūvosor diskusejā sarunu festivalā “Lampa” par itū temu izskanēja ari Marijis Dzeislys vuords. Bet eisi pyrms tam — publikaceja žurnalā “Domuzīme”, bez tulkuojuma. Kas nūtyka?
Teiklys ir kai iudiņs, kurā dzeivoj vysaidys zivs. Maņ nav malnrokstu. Es rokstu pa taisnū teiklā. Kod nabyus elektreibus dzeisluos i štepseļūs, nabyus ari Dzeislys. Nui, es div reizis latvīšu kulturys medejim pīduovuoju sovus tekstus. Div reizis maņ atsaceja. Voi ignorēja, kai pādejā reizē Lakuga. Tys vyss kūpā beja cīši interesnai. Div reizis sagataveju kotram medejam sovu tekstu publikaceju, div reizis pretim sajiemu suopeiti, cik “viss ir slikti”, ka nivīns nasaprass. Atsacejumu teksti beja cīši interesni, i jī labi paruodeja, cik moz izgleituots ir latvīšu skaiteituojs pat tod, ka jis skaita daudz tekstu i varbyut pat angliski, varbyut pat ir literara izdavuma redaktors.
Es pasavieru tū diskuseju “Lampā”, bet diskusejis jau tī nabeja — nabeja atbolsa i ari pošu redaktoru. Tai ari nasaprotu, kas latvīšus bīdej latgalīšu dzejā. Voi deļkuo bez juos var iztikt i latvīši, i latgalīši, ka jau publicēt “LOL nav vērc”. Piec kaida laika žurnals “Domuzīme” pīduovuoja. Ka polu laikā upe puorīt puori, zivs īt leidza iudinim. Es muovu leidza i sagataveju publikaceju. Niu pīduovuoja Lakuga. Varbyut es trešū reizi ari vaira nasisšu pi durovu. Lai runoj gruomota. Voi ir klusums. Partū ka ari Facebook jau mienešim maņ nav nivīna jauna sekuotuoja. Varbyut itys ari ir autora gols.
Septembra beiguos beju Norvegejā, Erštā ir volūdu muzejs, kulturys centrs, kas sagatavejs pandemejis dzejūļu izlasi jaunnorveģu volūdā i izdrukuojs iz kūka dieļu, kas salykti veikalā — par Zoom, par koronu, par dzeivi pandemejā. Tovi dzejūli tī īsadarātu.
Kūka goboli labi maun pa iudini. Loba ideja. Mums ir taids literaturys voi volūdys muzejs, kam vajag dzeju latgaliski? Kas nūtyka ar Luoča muzeju i miļzeigū materialu kūpumu par latgalīšu trimdys literaturu? Veikalu deļ kūka syudeņu ak jau atrostu.
Pandemeja ir lobs laiks, kod reizē sajust i vīntuleibu, i bezgaleigu breiveibu.
Ļaudīs izej ar masku, nav pošam juolīk nikaida maska, nav juotāloj nikas. A tod siedi sātā. Siedi, siedi i siedi. Es fiziski jutu, kai tei svešuo smierts atīt iz munu sātu nu ekranu. Tik daudz smieršu ite vēļ nabeja bejs.
Latvīšu literaturai izdūmuots taids nūsaceits eksporta sauklis “I’m introvert”. Ir vasala komiksu sereja “The Life of I*” (*an introvert Latvian writer). Voi latgalīšu literatura ari ir introverta?
Voi ta mes na latvīši? Latgalīši ir vēļ leluoki introverti, partū ka latgalīšu autori i teksti pat nateik eksportāti i eksponāti. Es siežu sovā sātā, sarokstu dzejūli, īlīku teiklā, aizsyutu manuskriptu pa e-postu, elektroniski parokstu leigumu ar izdevieju. Voi ari tū munā vuordā izdora kaids cyts i īskaita naudu munā kontā. Es naasu bejuse ni bankā, ni praidā, ni bazneicā. Aplīku masku i aizeju iz veikalu piec myltu. Voi da sābru piec pīna. Voi da bankomata, kab samoksuot kurjeram voi molkys vediejam. Dzeive ir sprosta, i ar dzeju ir vīnkuorši. Pajem i pīroksti.
Voi Marija Dzeisla eksistēs piec pandemejis? Voi itys nav vīna kruojuma reklamys projekts?
Tuo es vēļ nazynu. Agruok Marija reizi voi div reizis godā aizsyuteja dzejūļus Lakugai. Tys beja vīneigais pīruodejums juos eksistencei. Niu Marija reizem pīroksta teiklā. Kaidu pīruodejumu vēļ vajag? Kas cīši byus cytaiž, ka Marijis ari vaira nabyus. Jei ir bejuse, tuo vaira naizdzēst. Varbyut tys ari nav tik svareigai. Marija Dzeisla Latvejis viesturē ir pamatuse apmāram tikpat daudz pādu cik videjais latgalīšu rakstnīks. Gondreiž nicik.


text:
Zynomi latgalīšu dzīšmu remiksu konkursa uzvarātuoji
Latgalīšu dzīšmu remiksu konkursā pīsasaleit vareja sevkurs muzykys DJ/producents bez kaidu īrūbežuojumu. Konkursa miekis beja popularizēt i aktualizēt dzīsmis ar latgaliskim tekstim. Konkursa tyka īsnāgti deveni dorbi, kurūs viertēja deveni ar muzykys produciešonu ci atskaņuošonu saisteiti ļauds, tūs vydā Latvejis Radejis 5 DJ Magnuss Eriņš, elektroniskuos deju muzykys spielietuoja DJ Deila, legendarīs latgalīšu underground muzykys puorstuovs DJ Guntix i cyti.
Gola viertiejumi saguoja gona tyvai i leidzeigi, i vītu sadaliejumā vaira pasaveice itim DJ:
1. vīta – Adrian van Sin (remix dzīsmei "Rūžu duorzi")
2. vīta – DJ Valns (remix dzīsmei "Gareiguo komercdarbeiba")
3. vīta – Noitro (remix dzīsmei "Besi")
Pi specbolvu teik ari LNDKID i Arthur Slishan ar sovim remiksim, kas beja pavysam tyvai gūdolguotuom vītom. Konkursa laureati sajims naudys bolvys nu 1000 eiro leluo bolvu fonda.
Bīdreibys “Latgolys Producentu Grupa” puorstuovi soka lelu paļdis vysu dorbu īsnīdziejim i aicynoj ari iz prīšku taiseit remiksus latgalīšu dzīsmem!
Vysus konkursam īsnāgtūs remiksu dorbus var nūsaklauseit ite:
Nav komentaru
Komentēt
Pādejī īroksti
-
Jauns Youtube kanals latgaliski “Im a’mazed”
5. jan. 2021
-
Nūsaslēdzs raidejumu cyklys "Puormejis"
16. okt. 2020
-
Izguojs grupys "Dabasu Durovys" pīktais albums
15. okt. 2020
-
Jauns raidejums par latgalīšu kulturtelpys problemvaicuojumus
2. jūl. 2020
-
Kinys “Laiki. Cylvāki. Volūda” pyrmizruode škārsteiklā i LTV
20. apr. 2020
-
"Latgalīšu puosokys i puorsokys" niu var nūsaklauseit ari škārsteiklā
15. apr. 2020
-
Izcylū latgalīti Andryvu Jūrdžu 175. jubilejā gūdynoj ar eipašu dzīsmi
31. mar. 2020


text:
Viesteitivi
Viesteitivi (anglīšu: mass media; krīvu: CMИ, cpeдcTBa MaccoBoй иHфopMaции; latvīšu: plašsaziņa; plašsaziņas līdzekļi) — leidziekli, kuri vareigi dūt informaceju seviški plotam ļaužu rotam, gona lelai ļaudeibys daļai.
Šauruokajā i tradiceigajā zeimeibā par viesteitivim īskaita presi, radeju i televizeju. Myuslaikūs pi viesteitivu šauruokuos zeimeibys var dalikt vēļ iņterneta ziņu portalus, elektroniskūs laidīņus.
Plotuokajā zeimeibā viesteitivu sapratīņs apjam sevkotru zynuošonuos kanalu, kura izlaižamū informaceju gatavej samārā napalela dareituoju grupa i daboj (puorskaita, izdzierst, īsaver) nasaleidzynojamai daudzuok ļaužu. Ite pīdar skonu īroksti, filmys, gruomotys, vyss iņternets i ct.


text:
Bivalvia - Pectinida - Pectinoidae
PaleoDB taxon number: 82311
Alternative combinations: Chlamys arakawai, Pecten arakawai
Full reference: S. Nomura. 1935. Miocene Mollusca from the Nisi-Tsugaru district, Aomori-ken, Northeast Honshu, Japan. Saito Ho-on Kai Museum, Research Bulletin 6:19-74
Belongs to Chlamys (Chlamys) according to A. I. Kafanov et al. 2001
Sister taxa: Chlamys (Chlamys) albida, Chlamys (Chlamys) anscutella, Chlamys (Chlamys) breidavikensis, Chlamys (Chlamys) callimorphus, Chlamys (Chlamys) chaixensis, Chlamys (Chlamys) coatsi, Chlamys (Chlamys) cosibensis, Chlamys (Chlamys) ermanensis, Chlamys (Chlamys) etolonensis, Chlamys (Chlamys) gackhense, Chlamys (Chlamys) harmeri, Chlamys (Chlamys) iljinensis, Chlamys (Chlamys) indissolubilis, Chlamys (Chlamys) islandica, Chlamys (Chlamys) itoigawae, Chlamys (Chlamys) iwamurensis, Chlamys (Chlamys) iwriensis, Chlamys (Chlamys) karaginskiensis, Chlamys (Chlamys) kavranensis, Chlamys (Chlamys) lioica, Chlamys (Chlamys) miyatokoensis, Chlamys (Chlamys) nenkalensis, Chlamys (Chlamys) otukae, Chlamys (Chlamys) parisiensis, Chlamys (Chlamys) plinsbachiensis, Chlamys (Chlamys) privalnajensis, Chlamys (Chlamys) pseudislandica, Chlamys (Chlamys) pseudohastata, Chlamys (Chlamys) pseudolioica, Chlamys (Chlamys) quilonensis, Chlamys (Chlamys) rendoi, Chlamys (Chlamys) rutteni, Chlamys (Chlamys) sendaiensis, Chlamys (Chlamys) tapensis, Chlamys (Chlamys) thalerus, Chlamys (Chlamys) tjornesensis, Chlamys (Chlamys) trinitiensis, Chlamys (Chlamys) varia, Chlamys (Chlamys) wajampolkensis, Chlamys (Chlamys) yastchanensis
Ecology: stationary epifaunal suspension feeder
Average measurements (in mm): length 57.1


text:
2021. gods Naaizmierstulei veļteituo konkursa dzejis dorbi
Sagataveja: portals lakuga.lv
Nu 2005. gods Aglyunā sevkuru godu organizej Naaizmierstulei, eistajā vuordā Rozalijai Tabinei (1890–1965), veļteitus Latgolys nūvoda lauku školu jaunradis konkursus, 2020./2021. vuiceibu gods paguoja rakstneicys 130 godu zeimē. Itūgod konkursa literarūs dorbu i ilustraceju tema beja Naaizmierstulis vuordi “Ā-ā, tu beji tei drūšō laimes maklātōja?” Pīduovojam konkursa latgaliski saraksteitūs dzejis dorbus.
Gunita Vjakse, Rībeņu vydsškola, 7. klase
Drūšuo laimis maklātuoja
Drūši soku, – par laimis maklātuoju pastuosteišu es.
Reiz senejūs laikūs, pyrms vairuokom tyukstūšom godu, kod
Ūzula nivīns napazyna, kaida meitine sagribēja vairuok laimis.
Šai bejuse gryuta dzeive, bez saimis i draugim palyka,
UOrā dzeivuoja jei – sātys nabeja.
Laika gaideit vairs nabeja – sols tyvuojuos.
Apsadūmuojuse devēs ceļā, tik un tai jai nabeja, kuo zaudēt.
Īguojuse paralelā pasaulī, piec vairuokom tyukstūšom kilometru
Meitine uzmaneigi apsavēre apleik i izabreineja.
Elfu i vīnradžu tik teišom jei nagaideja,
Sapynūs nikod nabeja taidu breinumu.
Metrus pīcus vēļ paguoja i pieški apsastuoja,
Apsagrīzuse pamaneja, ka kaids ir pīsaskuors pi juos
Kaulainajim placim, kas beja paslāpti zam kopkys.
“Lob’ dīn’!” elfs saceja i apsavaicuoja, kai cīmeņš taids te tyka.
“Āa – i!” īsaspīdzēs meitine, jei beja nūsabeiduse i nazynuoja, kū atbiļdēt.
Tod piec dažom sekundem jei vysu izstuosteja i vēļ pībylda:
“UOrprouteigi skaistai i naparostai te ir!”
Jū cīši dreiži elfi pījēme sovā pulkā i meitine ilgi i laimeigi tī dzeivuoja.
A itū stostu maņ pastuosteja muna sirds.
Annija Leikuma, Aglyunys Katuoļu gimnazeja, 7. klase
Meklejūt laimis atsliedzeņu
Zam līpys snīguotuos skorys,
Zam myužsenuos kūksnis dvašys
Es dziļdūmeigi mekleju vuordu,
Lai skaidruotu laimi kai taidu.
Laimeite rūnās i zyud,
Tei ir vysur i reizē – nikur!
Pat, ka meklej tū, jei jiut,
Ka slāptuve tiuleņ sev juoizbur.
Storp akācejzoru dzeļkšnim,
Caur pūrainim bādu brikšnim
Es nikuo najiutu, naradzu, nadzieržu –
Es laimis un prīka sev narūnu…
Kai korsts ūglis tvaiks
Muna sirsneņa laimeitis sluopst.
Laiks raun mani sovā rotā,
I tymsa jau slīdis valk.
Bet tod uzspeid saule,
Tai plaukstuos atslāga viz!
Es snādzu pretī rūkys i smaidu –
Munā pasaulī īskriejs ir prīks!
Es skotūs apleik i radzu –
Rau, Laime pa pļovu skrīn!
Tei smaida i soka tik vīnu:
“Tev, meituk, es sirsneņā mītu!”
Es prīceiga stumdu muokūņus
I putnenim vītu taisu –
Ak, pasauleit, muna pasauleit,
Sovys laimis zīdlapenis es tev kaisu!
Evija Bergmane-Sprūdža, Rībeņu vydsškola, 10. klase
Jā, es beju
Es meklieju tū, kuo nikod nabej’ jutus’,
tū sajiutu, nu kurys parostai reibst golva,
kurys deļ parostai matās kuojis
i sirds aizīt tuoļuok par pruotu.
Jei puorpylda tovys īškys –
puorpylda tuos nu golvys leidz pošom kuojom,
nu motu saknem leidz pošim pierkstu galenim,
puorpylda tevi ar vīglu i tik ļūti pateikamu syltumu,
ka tu vairuok navari bez tuo palikt i izdzeivuot.
Es vēļ nabeju jutus’ tū īprīkš…
Tys mani ari īguoze…
Es beju puorpiļdeita ar jaunom emocejom,
ar vysu tū meilū i saulainū,
tū, kas lyka munai sirdei sistīs divreiz dreizuok
i aizskoluoja vysu munu skaidrū sapruotu.
Es beju pi tuo pīroduse…
Es beju īkšā tymā vysā..
Tys mani ari īguoze…
Tys navarēja iļgt myužeigai – nikas nav myužeigs.
Jā, ar laiku tys beidzēs – vyss beidzās.
Maņ beja tik labi ar tom sajiutom,
Ka, palīkūt ar nikū, es vīnkuorši naizturieju.
Jā, es beju..
Es beju tei laimis maklātuoja,
tei drūsuo i mierķtīceiguo meitine,
kurai acīs vīnmār speidēja guņteņa,
kurai kuojis pošys atroda pareizū ceļu,
i pruots vīnmār ruodeja pareizū vierzīni.
Jā, es beju…
I zinit, kū es jiusim pasaceišu?
Es izstaiguoju kotru pasaulis molu,
Puorguoju iudini, guni,
Guoju zam leita i myru zam saulis,
Grymu snīga kupynuos Krīvejā
I meklieju gluobīni Afrikys tuksnešūs…
Es tik ļūti steidzūs piec tuo eisuo breiža,
Piec tom naatkuortojamajom sajiutom,
Ka poša napamaneju, kai pazaudieju, kū beju īgivus’,
I kai vīnā breidī palyku bez nikuo.
Jā, es beju…
I tys mani ari īguoze…


text:
Izguojuse gruomota „Latgale fotogrāfijā”
Ituos dīnys sovu dīnys gaismu īraudzejs unikals izdavums – Latgolai veļteita gruomota, kura topuse desmit godu i kurā īkļautys gondreiž 500 biļdis. Gruomotā „Latgale fotogrāfijā” apkūpuotys 92 autoru bildis nu vysys Latgolys, i tuos mierkis ir apvīnuot vysys Latgolys nūvodus, paruodeit regiona byuteibu, tradicejis i mentalitati. Grumotai ir 5 dalis – četri godalaiki, kuruos attāluota Latgola dažaidūs godalaikūs, malnboltuo fotografēja, cylvāka dzeive, uorpus laika i esence. Gruomotys teksts ir vairuokuos volūduos, tymā skaitā latgalīšu volūdā.
Latgola ir pyrmais nu Latvejis kulturviesturiskajim nūvodim, kuram veļteits tik fundamentals izdavums, kas nanūlīdzami atstuos īspaidu Latvejis foto viesturē.
Gruomotys īvoda tekstu ir uzrakstejs foto viesturnīks Pīters Korsaks, bet piecvuordu – gruomotys sastateituojs Igors Pličs. Gruomota tiks izdūta 2000 eksemplarūs, i tei paradzāta kai reprezentativs izdavums. Tuos izdūšonu atbaļstejušs vairuokys Latgolys pošvaļdeibys i Vaļsts kulturkapitala fonds.
Gruomotys „Latgale fotogrāfijā” prezentacejis pasuokums nūtiks 31. augustā Preiļūs 12 stuņdēs gostu sātā „Pie Pliča”.
Ziņu sagataveja: LaKuGa


text:
Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv ir vīneigais tikai latgaliski rokstūšais portals pasaulī. Par latgaliskom nūtikšonom Latvejā i pasaulī tys viestej nu 2007. goda. LaKuGai ir svareiga lūma sabīdreibys informiešonā par Latgolys kulturtelpys aktualitatem, izgleituošonā par regiona viesturi i kulturviesturiskajom sovpateibom i nu jauna radeitūs vierteibu izplateišonā. LaKuGu uztur i taisa bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Potals klivs par sova veida Latgolys atpazeišonys zeimi. 2018. godā portals sajiems ari oficialu masu medeja statusu.
NOMINANTI:
Dautkom TV
Latgolys Radeja
Latgolys Regionaluo televizeja
Žurnals “Katōļu Dzeive”


text:
Aijassmaids - dzeja katrai gaumei...: ZIEDS Aijassmaids dzeja katrai gaumei ZIEDS
Aijassmaids - dzeja katrai gaumei...: EŅĢELĪTIS Aijassmaids dzeja katrai gaumei EŅĢELĪTIS
Aijassmaids - dzeja katrai gaumei...: PUNKTS Aijassmaids dzeja katrai gaumei PUNKTS
Aspazijas dzeja alternatīvās skaņās - YouTube Aspazijas dzeja alternatīvās skaņās YouTube
Norisināsies DZEJAS DIENAS 2016. Dzeja pavedina ... Norisināsies DZEJAS DIENAS Dzeja pavedina
Gliša - Dzeja (BassBoosted) - YouTube Gliša Dzeja BassBoosted YouTube
Aijassmaids - dzeja katrai gaumei...: CEĻAMAIZE Aijassmaids dzeja katrai gaumei CEĻAMAIZE
Aijassmaids - dzeja katrai gaumei...: INESE Aijassmaids dzeja katrai gaumei INESE
Aijassmaids - dzeja katrai gaumei...: ZIEDA ACĪS IESKATOTIES Aijassmaids dzeja katrai gaumei ZIEDA ACĪS IESKATOTIES
Aijassmaids - dzeja katrai gaumei...: SĀRTĀS Aijassmaids dzeja katrai gaumei SĀRTĀS
Dzeja * Ziemassvētku lūgšana Dzeja Ziemassvētku lūgšana
Dzeja, Lugas - E-grāmatas - E-grāmatas - Elektroniskā ... Dzeja Lugas Egrāmatas Egrāmatas Elektroniskā
#Dzeja | A12 Dzeja
Ojāra Vācieša dzeja / Eseja / Literatūra / ID: 908904 Ojāra Vācieša dzeja Eseja Literatūra
Dzeja un māksla satiekas Kuldīgā | Kurzemnieks.lv Dzeja māksla satiekas Kuldīgā Kurzemniekslv
Nu latgalīšu literaturys skreinis - Raiņa dzeja latgaliski ... latgalīšu literaturys skreinis Raiņa dzeja latgaliski
Dzeja par ceriņiem :: Atputasbazes.lv Dzeja ceriņiem Atputasbazeslv
Dzeja | telpaviriem.lv Dzeja telpaviriemlv
Dzīvesziņai un dzīvespriekam: Latgaliešu mīlas dzeja Dzīvesziņai dzīvespriekam Latgaliešu mīlas dzeja
Dzeja. E. Veidenbaums - Spoki Dzeja Veidenbaums Spoki
Aijassmaids - dzeja katrai gaumei...: JUMS-MĀMIŅ, TĒT! Aijassmaids dzeja katrai gaumei JUMSMĀMIŅ
Laikraksts "Latvietis": 11 Jautājumi un dzeja Laikraksts Latvietis Jautājumi dzeja
Aijassmaids - dzeja katrai gaumei...: HIACINTE Aijassmaids dzeja katrai gaumei HIACINTE
Aijassmaids - dzeja katrai gaumei...: GLIEMEŽVĀKS Aijassmaids dzeja katrai gaumei GLIEMEŽVĀKS
Dzeja by Eduards Veidenbaums Dzeja Eduards Veidenbaums
Aijassmaids - dzeja katrai gaumei...: VĒSTULE Aijassmaids dzeja katrai gaumei VĒSTULE
Aijassmaids - dzeja katrai gaumei...: Moй пapycHиk Aijassmaids dzeja katrai gaumei пapycHиk
Anna Rancāne: "Dzeja ir ekskluziva līta, cīši ekskluziva ... Anna Rancāne Dzeja ekskluziva līta cīši ekskluziva
Aijassmaids - dzeja katrai gaumei...: BITES Aijassmaids dzeja katrai gaumei BITES
Aijassmaids - dzeja katrai gaumei...: PORTRETS Aijassmaids dzeja katrai gaumei PORTRETS
Dziesmas un dzeja dažādās valodās | liepajniekiem.lv Dziesmas dzeja dažādās valodās liepajniekiemlv


text:
Saeima catūrtdiņ, 12. augustā, atbaļsteja vaļdeibys lāmumu pasludynuot uorkuortejū situaceju Ludzys, Kruoslovys i Augšdaugovys nūvodūs, kai ari Daugovpilī nu 11. augusta da 10. novembra. Uorkuortejuo situaceja pasludynuota, jemūt vārā Latvejis-Boltkrīvejis vaļsts rūbeža nalykumeiguos škārsuošonys gadīņu skaita lelū pīaugumu, kai ari izviertejūt īprīšk Lītovā bejušū lelū Lītovys-Boltkrīvejis vaļsts rūbeža nalykumeiguos škārsuošonys gadīņu skaitu. Par tū, kū tys nūzeimej pīrūbeža nūvodim i tūs īdzeivuotuojim, raidejumā izvaicojam Augšdaugovys nūvoda Skrudalīnys pogosta puorvaļdis vadeituoju Betiju Ivanovu i 13. Saeimys deputatus – Aizsardzeibys, īšklītu i korupcejis nūviersšonys komisejis prīšksādātuoju, Naconaluos drūseibys komisejis deputatu Juri Rancānu (JKP) i kruoslovīti Ingu Goldbergu (Saskaņa).
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Pūstinis pogosts
Pūstinis pogosts irā Kruoslovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka i feļčeru punkts Pūstinis solā, klubs, feļčeru punkts, pansionats i dīnys centrys Skuku solā i biblioteka Joninu solā. 1999 godā Pūstinis poamatškolai daškiera Skuku suokuškolu, partū tān pogostā tik vīns vuiceibu īstots.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
1935 godā Daugpiļs apleiciņa Pūstinis pogosta pluots beja 132,47 km² i tymā dzeivova 4274 ļauds.[2] 1945 godā pogostā īstateja Joninu, Nauļānu, Pleiku i Pūstinis solys padūmi i 1949 godā pogostu likvidieja. Kruoslovys rajona Pūstinis solai 1954 godā daškiera likvidātū Nauļānu solu, 1979 godā likvidātū Joninu solu.[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kruoslovys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Pūstinis pogosts tur rūbežu ar:
- Kruoslovys nūvoda Kaļnīšu pogostu, Indreicys pogostu i Skaista pogostu;
- Dagdys nūvoda Kepovys pogostu, Konstaņtinovys pogostu i Osyuna pogostu;
- Boltkrīvejis Republikys Vicebskys apgabaļa Verhņadzvinskys rajonu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Pūstinis pogostā dzeivoj 1030 ļauds, nu jū 25,4% latvīšu, 46,7% boltkrīvu i 19,2% krīvu.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pūstinis pogosta ļauds dzeivoj 63 soluos.[4] Pošu leluos solys - Pūstine (pogosta centrys), Skuki, Pleiki, Nauļāni, Gromyki, Auguļova, Jonini.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- F. Koleda - školuotuojs, kulturys dareituojs;
- Valerejs Ļuļs - uorsts, terapeits.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Pūstinis pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Pūstine" (LV-5666).[5]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Aizvadeita “LgSC” kūpsapuļce i īvālāta jauna vaļde
7. martā pyrmū reizi tīšsaistē tyka aizvadeita bīdreibys “LgSC” kūpsapuļce, atsaverūt iz padareitū 2020. godā i puorrunojūt iz prīšku īcarātūs planus.
Kai īrosts nūtyka ari bīdreibys vaļdis puorvieliešona. “LgSC” vaļdis sastuovā tyvuokūs div godus dorbuosīs Edeite Husare, Kristīne Pokratniece i Laura Melne. Vaļdis sēdē par bīdreibys prīšksādātuoju tyka īvālāta Edeite Husare, par juos vītineicu – Kristīne Pokratniece.
Vaļde lēme, ka iz prīšku vaļdis sēdis nūtiks kotra mieneša pyrmajā ūtardīnē cikom tīšsaistē, īcarātais laiks septeņuos stuņdēs vokora (var maineitīs atkareibā nu situacejis). Sēdis ir atkluotys i tymuos var pīsadaleit kotrys grybātuojs, tik lyugums pyrma tuo da mieneša pyrmuos ūtardīnis pušdīnis laika (12.00) atsyuteit viesti iz e-postu lgsc@lgsc.lv, kab varātu piečuok aizsyuteit sēdis datikšonys saiti.
Taipat kūpsapuļcis dalinīki tyka īpazeistynuoti ar bīdreibys darbeibu 2020. godā i planim 2021. godam.
Svareiguokī 2020. goda bīdreibys darbeibys pīturys punkti:
2020. godā pījimtuos izmainis, kas skar “LgSC” statutus:
- Maineits bīdreibys nūsaukums nu “Latgolys Studentu centrs” iz “LgSC”
- Veikti statutu lobuojumi – niu vaļde teik īvālāta iz diveju godu
- Kūpsapuļcē pīsadaleit var ari tīšsaistis variantā
Tyka sajimts Vaļsts kulturkapitala fonda (iz prīšku VKKF) finansiejums projektā “Atbalsts latgaliskās kultūras aktivitātēm 2020. gadā” (7000 EUR), lai nūdrūsynuotu bīdreibys pamatdarbeibu, projektu raksteišonu, eistynuotu dažaidys aktivitatis portalā lakuga.lv.
Atjaunuota LgSC sātyslopa lgsc.lv.
Nūdrūsynuota Latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv darbeiba – portalā publicāti 297 roksti. Eistynuoti projekti:
- Latgaliska satura radīšana portālā lakuga.lv 2020. gada pirmajā pusē (VKKF, 8000 EUR)
- Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv (SIF, 9879,85 EUR)
- Atbolsts latgaliska satura radeišonai portalā lakuga.lv (VKKF LKP, 7500 EUR)
- Digitālā Latgale portālā lakuga.lv (VKKF, 2200 EUR)
Cytys portala aktivitatis:
- WhatsApp i Telegram stikeri
- Akceja “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta”
- Facebook profila biļžu latgaliskī rameiši
- Pasauļa diktats latgalīšu rokstu volūdā (sadarbeibā ar Latvejis Radejis Latgolys studeju)
- Prozys skaitejumu uzvarātuoju video īroksti;
- Nūdrūsynuota koncerta “Dzīšmu gruomota” tīšraide;
- Pasuokuma “Suprātka Kuorklinīkūs jeb Andryvam Jūrdžam – 175” tīšraide;
- Online lekceja “Revitalization of the Latgalian language”;
- Portala redaktore Vineta Vilcāne tyka nomināta Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2020”.
Turpynuojās projekta COLING – “Minority Languages, Major Opportunities. Collaborative Research, Community Engagement and Innovative Educational Tools” (projekta eistynuotuojs Varšavys Universitate, LgSC kai sadarbeibys partners) – dorbi. Aktiva projekta eistynuošona gon apsastuojuse pandemejis īrūbežuojumu deļ, jo projekts paradz pietnīceibys braucīņus i kluotīnis storptautysku pasuokumu reikuošonu.
Darbeibu turpynuojuse LgSC folklorys kūpa “Ceidari” (cik īrūbežuojumi ļuovuši).
2020. goda suokumā izguojs leluokais latgalīšu dzīšmu notu i vuordu kruojums “Muna dzīšmu gruomota”:
- Nominaceja Latvejis Sabīdryskuo medeja “Kilograms kultūras” 2020. goda pavasara bolsuojumā;
- Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2020” sajiemiejs;
- Sadarbeibā ar Latgolys viestnīceibu GORS eistynuots koncerts “Dzīšmu gruomota” (pīsaisteits finansiejums projektā “Latgaliešu dziesmu stāsti koncertprogrammai “Dzīšmu gruomota”” (VKKF, 2500 EUR)), nūdrūsynuota koncerta tīšraide lītuotnē “LMT Straume” i portalā lakuga.lv, koncertu vēļ arvin aktivi translej Re.TV i TV4.
2020. goda beiguos/2021. goda suokumā izdūts Sandrys Ūdris stuostu kruojums “Tīsys syla bolsi” (projekts “Sandras Ūdres stāstu krājuma “Tīsys syla bolsi” izdošana” (VKKF LKP, 2126,97 EUR))
Aizsuokts dorbs pi izdavuma “Trusīni vessim reitā pi puiša” izdūšonys (projekts “Izdavums “Trusīni vessim reitā pi puiša”” (VKKF LKP, 2500 EUR), dorbi drupeit aizakaviejuši, publiski paradzāts prezentēt 2021. goda pavasarī.
Plani 2021. godam:
2021. goda planūs kai prioritate vēļ arviņ ir latgalīšu volūdys atteisteiba i tai veļteitys aktivitatis.
Latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv uzturiešona i atteisteišona:
- Redakcejis sastuova izmainis;
- Aktiva darbeibys atsuokšona piec puora mieniešu pauzis nu 2021. goda 1. apreļa
- Latgaliskūs ziņu platformu i formatu paplašynuošona;
- Sajimts finansiejums projektā “Latgaliskās kultūras dokumentēšana 2021. gadā portālā lakuga.lv” (VKKF, 20 000 EUR)
- Sagataveiti i īsnēgti vēļ četri projekti portala atteisteibai, teik gaideiti rezultati.
Atbaļsteits i paradzāts eistynuot Aktivūs īdzeivuotuoju fonda (iz prīšku AIF) projektu “Biedrības “LgSC” kapacitātes stiprināšana pilsoniskās sabiedrības un iedzīvotāju līdzdalības veicināšanai un to interešu pārstāvībai Latgales reģionā” (daškiertais finansiejums 19 995 EUR), itūšaļt nūteik projekta leiguma nūsliegšonys sakuortuošonys dorbi i preciziejumu īsnēgšona. Projekts paradz bīdreibys kapacitatis styprynuošonu:
- bīdreibys strategejis sakuortuošonu;
- bīdru apvuiceibys;
- zīduošonys kampanis eistynuošonu;
- bīdreibys zeimyna sataiseišonu;
- bīdreibys komunikacejis plana sataiseišonu i eistynuošonu;
- storptautyskūs sadarbeibys partneru lūka paplašynuošonu;
Planavuots atsuokt COLING projekta aktivitatis (cik īrūbežuojumi ļaus). Vīna nu aktivitašu – sadarbeibā ar Adama Mickeviča Poznanis Universitatis (Pūleja) profesori Nikoli Nau tops losomuo gruomota latgaliski vydsškolānim.
Turpynuosīs bīdreibys folklorys kūpys “Ceidari” darbeiba
- Itūšaļt kasnedelis mieginuojumi nūteik attuolynuoti (grybātuoji pīsavīnuot aicynuoti raksteit lgsc@lgsc.lv);
- Planavuots suokt dorbu pi Bierzpiļs pusis dzīšmu albuma īraksteišonys (itūgod izpietis daļa).
Apstyprynuots “Valodu māja” projekts “Latgaliešu un jaunnorvēģu valodas izstāde: sadarbība un pieredze mūsdienīgu digitālu risinājumu izstrādē”, kurā LgSC konsultēs “Valodu muzeju”, kai ari pīsadaleis pietnīcyskajā dorbā i tekstualuo satura i konceptualuos pīejis izstruodē. Projekts juoeistynoj da 2023. goda augusta.
Planavuots dorbs pi Juoņa Cybuļska manuskripta par P. Miglinīka dzymtu izdūšona latgaliski i angliski, kai ari Juoņa i Viktora Cybuļsku stuostu izdūšona latgaliski i angliski (pīsaisteits privats finansiejums).
Sajimts atbolsts projekta “Grāmatas “Līvānu novads tradīcijās, dziesmās un stāstos” manuskripta sagatavošana izdošanai” eistynuošonai 2021. godā (VKKF, 1500 EUR).
Sagataveiti i Latgolys Kulturys programā i VKKF mierkprogramā “Kultūrelpa” īsnēgti projekti, kas gaida rezultatus, padareišonai 2021. godā:
- Gruomotys “Līvānu novads tradīcijās, dziesmās un stāstos” izdūšonai;
- Latgalīšu volūdys aplikacejis sataiseišonai;
- Ilzis Spergys dzejis kruojuma pīaugušajim “Rudiņa bolsi” izdūšonai;
- Ilzis Spergys stuostu kruojuma “Dzeiveiba” radejis lasejumu sagataveišonai (sadarbeibā ar Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studeju);
- Sibira etnolingvistiskūs ekspediceju materialu publiskuošona;
- Dzejūļu i dzīšmu kruojuma bārnim “Vuškeņa iz pļovys” izdūšonai.
Planavuots nu 2022. goda atjaunuot (bet dorbu pi tuo suokt jau 2021. godā) i reizi godā taiseit kaidu nu seminaru – “Atzolys” (jaunīšim), “Roksti!” (pīaugušajim car raksteibys prizmu) i atbaļsteit vosorys školys školuotuojim “Vosoruošona” nūtikšonu.
Ka ir idejis i iniciativys kūpā dareišonai, drūsai aicynojam sasazynuot ar bīdreibys vaļdi, rokstūt lgsc@lgsc.lv.


text:
Literatis Ilzis Spergas sagataveituo vuordineica par vuordu požogs.
Mīlenbaha-Endzelina vuordineicā īraudzeju vuordu “pužaks”, kas ass saisteits ar cytu vuordu “pužagas”. Tys pasaruodeja tik zynoms, vēļ pyrms puors dīnu sātā dzierdeju: “vysaidi požogi pīslaisteiti, drēbis plieš.” Runa beja par žogorim i kūka mītim, kas maisēja tikt pi nazkuo. Vēļ zynu, ka vacu slūtu, kam palics tik stymbyns iz kuota, sauc par požogu.
Voi latgalīšu požogs ir tys pats kas pužaga voi pužaks? Pužaks Mīlenbaha-Endzelina vuordineicā ir pylns klieps sīna. Pernigelē, tys ir myusu dīnuos Līpupē Kūrzemē, nazkod ir saceits: pužaks siena.
Sīna i labeibys sakarā pi seve savylku leidzeibu ar vīnu nu vuorda “požogi” nūzeimu, kū nazkod asu dzierdējuse Viļānu pusē – požogi ir tī poši žeperi, sīna kaļtejamī zuordi, vešolys, kū vaira pazeistam kai div kūpā saslītus A burta formys stativus ar vairuokom horizontalom kuortim, a viesturiski ari myusu regionā tam pamatā ir bejs ari vīns, nareši žuburains mīts, žepers, žabārklys.
Na veļti mādz saceit - izasliejs kai požogs. Izasliejs i plieš drēbis. Stuov kai požogs.
Lītuvīšu volūdys etimologejis datubazē var atrast, ka pažagas ciļme teik saisteita ar boltkrīvu volūdu.
Boltkrīvu vuords пóжar teik tulkuots kai ūgļu bokstamais, kruosns slūta, bet saisteits ar senejūs boltkrīvu vuordu пóжorъ, ciļmi saistūt ar vuordu *o(b)žegъ : *o(b)žegti ‘apdegt’.
Kas zyna, kas ir bejs pyrmais – gars cepļa slūtys kuots, poša apdagušuo, aptrusušuo slūta voi ari vīnkuorši apdagušais kūka mīts, ar kū myusu seņči badeja ūglis varbyut pat ni vēļ maizis ceplī, bet gunkurā.
Bet ir skaidrys – pat aiz parosta vuorda var byut nūglobuota i vasalu tautu i jūs kontaktu viesture. Volūdā kotrys vuords ir nu svora, kotra volūda ir vierteiba.
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text: Pyrmū reizi Latgalīšu kulturys goda bolvā “Boņuks“ par īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā tiks gūdynuots kaids nu trymdys latgalīšu – tys byus Vuocejā dzeivojūšais dzejnīks, publicits i redaktors, filozofs, prozaikis, literaturkritikis, pedagogs, muokslys zynuotnīks i sabīdryskais darbinīks Aļberts Spuogis. A. Spuogis dzims tuolaika Daugovpiļs apriņča Vuorkovys pogosta Bratišku sādžā 1924. goda 9. oktobrī i pošu reizi ir vacuokais latgalīts Vuocejā. Piec Vuorkovys pamatškolys pabeigšonys Aļberts planavuoja vuiceitīs tuoļuok Daugovpiļs gimnazejā, nu itūs planus izjauce Ūtrais pasauļa kars ar tāva represiešonu, poša īsaukšonu legionā, īvaiņuošonu, byušonu karagiustā i palikšonu Vuocejā. Nu, nasaverūt iz taidim dzeivis celim, Aļberts izmontuoja kotru īspieju vuiceitīs i studēt, specializejūtīs filozofejā, vuocu literaturā, žurnalistikā, viesturē i katuoļu teologejā. Aļberts kai školuotuojs Minsteris Latvīšu gimanzejā izaudzynuojs ari taidus Latvejā zynomus latgalīšu kulturys darbinīkus kai Valdi Labinski i Daini Mjartānu. Par školuotuoju A. Spuogis struoduoja leidz pat 1996. godam. Nu 1985. goda Spuogis kuortuoja Andryva Jurdža fondu i Latgaļu izdevnīceibys lītys, sataiseja latgalīšu literaturys, kulturys materialu kruotivi “Latgaļu sāta” Minsterē. Trimdys latgalīšu (latgaļu) izdavumus syuteja iz bibliotekom, školom i augstškolom Latgolā, atbaļstejs latgalīšu gruomotu izdūšonu. Paraleli školys dorbam daudzi i regulari rakstejs dzeju (izdūtys četrys dzejūļu gruomotys), publicistiskys i literaturkritikys apceris i recenzejis, dorbuojīs radejis raidejumu redakcejā. Struoduojs kūpā ar Mikeli Bukšu, Vladislavu Luoci i cytim trymdys aktivistim. A. Spuogis 1998. godā apbolvuots ar IV škirys Treju Zvaigžņu ordeni.


text:
Svātdiņ, 26. septembrī Rēzeknis Tehnologeju akademejā tiks gūdtynuoti Latgolys školuotuoji, padūdūt Nikodema Rancāna vuordā nūsauktuos bolvys vairuokuos kategorejuos izcyluokajim Latgolys pedagogim. Nikodema Rancāna konkursa bolvu ir īdybynuojuse Latgalīšu kulturys bīdreiba 2015.godā, gūdynūt izcyluo Latgolys pedagoga, goreidznīka i sabīdryskuo darbinīka Nikodema Rancāna īspaideigu davumu Latgolys kulturā i izgleiteibā. Bolvys padūšonys svineiguo ceremoneja nūteik reizi godā, septembrī iz N.Rancāna dzimšonys dīnu. Bolvys mierkis ir na viņ izcyluo latgalīša pīminis saglobuošona, bet ari školuotuoju profesejis populariziešona un juos prestiža paaugstynuošona sabīdreibā, atzeimejūt izcylu un pošaizlīdzeigu pedagogu dorbu. Taipoš pyrma bolvys padūšonys Latgalīšu kulturys bīdreiba Rēzeknis Tehnologeju akademejā organizēja ari seminaru “Latgales kultūrtelpas identitātes jautājumi un tās aktuālie izaicinājumi”, kur eksperti atkluos sovu redziejumu par identitatis lūmu vaļstiskuma styprynuošonā, pastreipojūt lokaluos identitatis atbolsta vajadzeibu izgleiteibys i kulturtelpys veiduošonā, latgalīšu volūdys atteisteišonā.
Par Latgolys kulturtelpys vaicuojumim, saglobuošonys izaicynojumim i navaļstiskūs aba navaļdeibys organizaceju dorbu pi tuo i cytom aktualom Latgalīšu kulturys bīdreibys i vyspuor latgalīšu bīdreibu dīnyskuorteibys akutualitatem saruna ar Latgalīšu kulturys bīdreibys vaļdis prīšksādātuoju Juri Viļumu.
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
“Kolnasāta” 13. julī
Iz “Kolnasātu” gostūs itūnedeļ atguojuse Ludzys nūvoda Turisma i informacejis centra vadeituoja Līga Kondrāte. Jei it ari Latgolys turisma asociacejis „Ezerzeme” vaļdis prīšksādātuoja. Gaška pastuosteis par turisma īspiejom Latgolā – niu itamā vosorā i ari par planim iz prīšku.
Reportažā stuosts par tū, kai nūteik sadarbeiba storp Preilim i Lītovys piļsātu Utenu. 29. junī Preiļu parka estruodē Latvejis-Lītuvys puorrūbežu programys projekta „Baltais putns” laikā nūtyka Latgolys i Augšzemis Dzīšmu i deju festivals. Jau nu paguojušuo goda marta Preiļu i Utenys piļsātys organizej kūpeigus pasuokumus, vuicuos vīns ūtra daņčus, dzīsmis, skaņdarbus i īpasazeist ar amatnīceibys tradicejom. Itys festivals ir na viņ projekta leluokais pasuokums, jū iz prīšku dūmoj reikuot kotru godu. Reportažā skaņ intervejis ar projekta vadeituoju nu Preiļu piļsātys Sanitu Meļko, projekta idejis autoru Aļbertu, projekta vadeituoju nu Utenys piļsātys, kai ari festivala dalinīkim.
Vuordineicā Ilze Sperga narunuos par sīna laika romantiku, bet itūnedeļ nūskaiteis vasareigu fragmentu nu sova stuosta, kas itūgod publicāts bārnu kruosojamā gruomoteņā „Munā Sātā”. Stuosts ir par tū, kai moza meitine Īva dzeivoj lauku sātā ar vysaidim kustūnim i sovu saimi, kai jim vysim īt vosorā.
Zinis eisumā
Nūsasliedzs „Rēzeknis Kulturys i turisma centra” uorpus kuortys izsludynuotais Mozūs kulturys i turisma projektu konkurss. Atbaļsteitajim projektim daškiertais finansiejums ir 2500 latu. Komiseja nūleme atbaļstiet četrus projektus. Kai pyrmais ir 10. Storptautyskais akordeonistu pleners „Jūrmala-Rēzekne 2013”, kas veicynuos akordeonistu pylnveiduošonūs i muziciešonys prasmi. Ūtrais projekts ir „Atklātā stunda – teātra meistarklase” ar mierki izveiduot originaldorbu – īstudejumu, kas akcentej latgalīšu volūdys nūzeimi i kurā atskaluotu dzīšmu i danču tradicejis Latgolā. Trešais projekts ir myusu dīnu daņču izruode „Dejojošais kuģis” ar mierki sataiseit augsta leimeņa pyrmū myusu dīnu daņču izruodi ar dažaidym stylim i žanrim. Catūrtais projekts ir postfolklorys grupys „Rikši” diska izdūšona.
Nu 2. juļa Latgolys Centraluos bibliotekys laseituovā apsaveroma Daugovpiļs Universitatis magistranturys studentis Rasmys Kaziis muokslys dorbu izstuode „Iztēle”. Rasma Kazia dzymuse Olyuksna nūvodā, itūšaļt studej Daugovpilī. Jei skaita, ka iztēle ir dūmys, sajiutys, situacejis, nūtykumi, kas, sovā storpā īsadorbojūt, puortūp par tālim. Juos dorbūs radzami kai sirrealistiski, tai dobys motivi.
Kruoslovys Viesturis i muokslys muzejā apsaveroma izstuode „Roberts Spalvis. Atgriešanās”. Muokslinīks dzims Kruoslovys pogostā. Juo īceinītuokūs temu lūks ir dobys ainovys, klusuos dobys, paziņu, tyvinīku i politiku portreti. Spalvis gleznoj ari seņ izamainejušys ainovys nu vacu malnboltūs fotografeju.
19. julī Reigā, tierdznīceibys centrā ZOOM Moskovys īlā 400, nūtiks Latgolys tematiskūs cīmu ceļojūšais tiergs. Tymā nu 1 stuņdis dīnā leidz 9 stuņdem vokorā tiergavuosīs Latgolys mozī uzjiemieji, ražuotuoji i amatnīki.
Ontans i Anne aicynoj gostūs da seve iz Latvejis mozuokuo nūvoda – Baļtinovys nūvoda – svātkim 27. julī. Byus kai pīpyušamuos atrakcejis bārnim i amatnīku izstuode i tierdzeņš, puču kompoziceju taiseišona, tai sportiskys aktivitatis – foto orientiešonuos saceņseibys, futbola mačs, īlu vyngruošonys šovs i c. Byus ari Ontana dzeda duorgumu skreinis mekliešona, kai ari cytys izdareibys kūpā ar Ontanu i Anni. Svātku nūslāgumā – bals ar grupu „Otto”.
Raidejuma komanda: Aigars Runčis, Daira Kokoreviča i Ilze Sperga.
Ka raidejums nasuoc skanēt automatiski, tod klausīs ITE.


text:
“Volūdys vaicuojums”. 37. raidejums
Pyrms vairuoku godu “Latgolys Radejā” izskanieja 47 cykla “Volūdys vaicuojums” raidejumi, kurus sagataveja žurnaliste Maruta Latkovska. Nu paguojušuo goda suoku raidejumu materialus var puorskaiteit žurnalā “Katōļu Dzeive”, nu niu vareiba ar tim īsapazeit dūta ari LaKuGys skaiteituojim. Itūreiz publicejam raidejumu materialus nu “Katōļu Dzeivis” 2014. goda septembra numera.
37. raidejums (burts “š”)
Vasali, meilī Latgolys Radejis klauseituoji!
Gostūs pi Jiusu īt raidejums “Volūdys vaicuojums”. Stuostomū tam ir apkūpuojuse Maruta Latkovska.
Ari itū reizi mes vēļ pasagrūzeisim burta s sabīdreibā, tyvumā, juo apleicīnē i ap jū kai suokumburtu nu lejslatvīšu atškireigajūs vuordūs. Tikai niu itys burts jau byus taids šņuocineits š voi š ar apguoztu jumteņu iz juo. I tai – pi lītys.
Pyrma suoksim ar vītu vuordim: Šaurumi, Škēlis, Škieli, Šķaune, Škeļtini, Škerbiškys, Škierškuoni, Škilbāni, Škutāni, Šmeili, Šakališki, Šalupinki, Šanti, Šaraki, Šaureitis, Šauriški, Šautinis, Škeltova, Škiņči, Šnepsti, Šnitki, Špogi, Špuni, Špeli, Škierstāni.
A niu par cytim vuordenim.
Šaipeitīs ir uoksteitīs, taiseit grimasis.
Šaļte ir breids, breisneņš, ari iudiņa šaļte, guozīņs, šaļtim ir reizem.
Šarabans ir atsperu roti, ari golva. Ir tok dzierdāts sokom: “Itam to tys šarabans labi struodoj!”
Šaucs ir kūrpu meistars, kūrpinīks voi zuobacnīks.
Šārmys ir šermuli, drebuli, a šērve ir nateirumu kuorta, par iļgi namozguotu koklu soka: “kaida tev šērve iz kokla, tī jau buļveišus var sēt…”
Šeļma ir blieds, muons, a šema ir shema.
Šestiņs ir katuolim svynamuo dīna sastajā nedeļā piec Leldīņu.
Šyba ir lūga daļa, rama, rūts, a škadārns ir saškaļdeita prīžu bluča gabaleņš, nu kura plieš skolus.
Škeisteiba ir navaineiba, a škeistums – svātums, sovukuort škeistums irškidrums.
Škeļtine ir škaltuo molka, a škeļvinēt ir samaiseit, šļakstynuot.
Škierba ir sprauga, a škierzlots – kirzaka.
Škūrsteituojs ir lynu daleituojs sauvēs pi kuļšonys.
Škērstele ir īškālums svuorku voi mieteļa mugurys pusē, ari bikšu prīškā.
Škindeli ir grūpāti kūka dieleiši jumtam.
Škīmiņs ir ausšonys stuovu sastuovdaļa – šķirtne velkos, ari pruots, saprasšona, jo nareši ir dzierdāts sokom: “Itys jau staigoj kai bez škīmiņa.”
Škīzna ir škīdra, a škleps – pogrobs.
Škode ir bāda, nalaime, a škodēt ir kaitēt.
Škūrbi ir peikstuli (zivs), a škūrstyns ir dūmenis.
Šlipste ir koklasaite, a šļahta – seikuo pūļu muižnīceiba, šliva – plūme.
Šmakovka ir poštaiseits styprys dzierīņs, a šmucynuot ir plaucēt.
Šmuks ir skaists, a šņustyks, šņu(r)dauks, šniucs ir kabatys lakateņš.
Šņitka ir kuopustu ēvele, ari nazuole, a šnitkavuot ir ēvelēt kuopustus.
Šņūrks ir šņūre kūrpem, a šolks ir zeids.
Šuorbuotīs, ari švuorbuotīs ir grīļoties.
Špaki, špogi ir strodi, a špetnys ir nyknys.
Štorka ir stārķis, a šuple, šupleite ir līkškere gryudu gruobšonai i vieteišonai.
Švačka ir šivieja, a švagers ir sīvys bruoļs, ari muosys veirs bruoļam.
Šveikstēt ir čukstēt, a šviļpuks ir stabuleite.
Švoryns voi švorons ir rotu topa, a šļurkstyns – bārnu spēleite – “iudiņa blise”, iztaiseita nu lupstuoja stūbra.
Šyupeļs ir šūpulis, a “šyupeļa nauda” – īrodums duovynuot naudu jaundzymušajam kristeibuos pyrms pādejuo iedīņa – ūluokņa.
Vēļ tikai nazcik augu vuordu, kuru suokuma burts ir tys pats vacais lobais i myusu niu jau tik daudz “cyluotais” š.
Šlabine ir meža ūga ziline, a škūrsta ir teiruma, ari meža kosa. Škūrstys bierneibā babeņa lyka laseit pa teirumu, lai byutu kū pasvīst sivieneņam ir kuoruo zūba. A šnitka ir guorsa, augs, nazuole, ar kuru tai gryuši karuot myusu duorzūs. Jei ar taidu dzeiveleibu apveļteita, ka ar sovu sakņu stričeišim laužās, ūrbās zemē i žņaudz nūst cytus augus. Atlīk tikai sekuot padūmam, ka jū vajag izmontuot pavasara salatūs, lai vuiceitūs prasmi izdzeivuot, pasmaltu spāku i, īspiejams, atkluotu pavysam nūpītnu i vārā jamamu jauneibys eliksiru. Kū padareisi, vysim juosabruņoj ar pacīteibu i uzjiemeibu. Tai i itys “Volūdys vaicuojums” izskaņ. Paļdis, ka klausejotēs! Vysu lobu!


text:
Trejmiereigs
Trejmiereigs (anglīšu: three-dimensional; krīvu: TpëxMepHый; latvīšu: trīsdimensionāls, trīsdimensiju):
- taids, kurs tur treis mārus – plotumu, garumu i dziļumu (pīv., trejmiereigs pluots, trejmiereigs objekts);
- taids, kurs saceļ realiska pluota īspaidu (pīv., trejmiereiga filma, trejmiereiga datorgrafika, trejmiereigs skons, trejmiereigs zeimiejums, trejmiereiga licine);
- taids, ar kuru var dabuot realiska pluota īspaida (pīv., trejmiereigs skeners, trejmiereiga modeliešona);
- taids, kurs apjam lītys ar augšuok puorsauktajom soveibom (pīv., trejmiereigs albums, trejmiereigs dizains).