text:
Roksta autore: Laura Melne
Skriejiejs i skrīšonys treners, Latvejis rekordists 50 km distaņcē Andrejs Jesko nūteikti ir interesanta personeiba. Bīži masu medejūs pīsaceits kai cylvāks, kurs atsasacejs nu veiksmeigys karjerys Reigā, lai atsagrīztu dzymtajūs Rēzeknis nūvoda Nagļūs i piļneibā pīsavārstu skrīšonai. Kaids par tū breinojās, cyts apbreinoj, tok nu Andreja atbiļdem iz munim vaicuojumim palīk skaidrs, ka jū cytu redzīni naītekmej. Jis zyna, kas jam ir vyslobuok, i dora tū, kū gryb. Izavielej na tūs vīgluokūs ceļus, bet golvonais, ka pats sovus. Nasabeist izvierzeit lelus mierkus i naatlaideigi iz tim īt, ik pa laikam puorsteidzūt ar jau padareitū.
Pyrmī treneni, panuokumi i klaidys
Andrejs Jesko vairuokkuort publiski ir stuostejs, ka nūpītni skrīt suocs samārā vālu – 28 godu vacumā. Navar gon ari saceit, ka pyrms tam jis nabyutu skriejs – kai jau daudzi, školys godūs, koč i bez eipašys gataveišonuos, pīsadalejs krosūs. Par sovu pyrmū sporta veidu gon Andrejs pasasmejūt pyrms goda intervejā raidejumam “Pi myusim Latgolā” nūsaucs dambreti, tok vysnūpītnuokuo bejuse aizaraušona ar volejbolu, kurū jis apmāram deveņu godu garumā spielejs nu vuiceibu Preiļu Vaļsts gimnazejā laikim leidz pat Nacionaluos līgys leimiņam. 2009. goda rudinī Andrejs pamozom suocs skrīt vokorūs piec dorba bankā, bet jau piec napylnu treis godu, 2012. goda pavasarī, Reigys maratonā tics pi dreizuokuo latvīšu skriejieja gūda, itū panuokumu atkuortojūt ari godu vāluok. Vaicuoju Andrejam, kas beja juo straujuo skrīšonys progresa pamatā. Jis stuosta, ka jau 2010. goda pavasarī suocs trenētīs cīši nūpītni, lelūs apjūmūs i augstā intensitatē. Treneni bejuši kotru dīnu, bīži pat divreiz dīnā. “Pi tuo treneņu apjūma rezultats navarēja izpalikt. Šūbreid kai skrīšonys specialists labi apsazynoju klaidys, kū tūlaik pīļuovu. Taida apjūma i intensitatis treneni bez pakuopeniskuma beja lela klaida, par kuruos sekom var tikai izsaceit miniejumus,” stuosta Andrejs. Jis ir puorlīcynuots, ka, aizvodūt gudruoku i pakuopeniskuoku treneņu procesu, ilgtermiņā i rezultati šosejis skriejīņu apritē byutu augstuoki, i jis pats byutu īgiviejs veseleibys ziņā. “Tok laiku atpakaļ navar pagrīzt. Nareši ar sovu pīmāru cytim ruodu, kai navajag dareit i pats sovā trenera dorbā šūbreid struodoju daudz gudruok, jamūt vārā ari sovys ogruok pīļautuos klaidys.”
2013. goda rudinī Andrejs Jesko atsasaceja nu vodūša omota bankā Reigā i atsagrīze Nagļūs. Intervejā “Pi myusim Latgolā” jis smējēs, ka daudzi naticēja, ka taidu dorbu var pamest, dūmuoja, ka jis atlaists. Andrejs ir pastreipuojs, ka itam lāmumam ir bejuši vairuoki īmasli, tok lela nūzeime bejuse taišni skrīšonai. Nūvuordzynūšs bejs gon kasdīnys ritms, kas sevī īkļuovs ceļšonūs pīcūs, kab varātu paspēt aizvadeit reita treneņu, tam sekojūšu standarta dorba dīnu nu ostoņu da pīcu, piec kuruos vēļ tikai prīškā beja nūpītnuokais treneņš, kas varēja beigtīs jau deveņūs vokorā, gon Reiga kai taida. “Par dzeivi golvyspiļsātā nikod naasmu bejs sajiusmā. Tys beja laika vaicuojums, kod nūsprīsšu pamest Reigu,” Andrejs sacejs intervejā žurnalam “Sports”.
Treners pats sev i cytim
Logisks turpynuojums aizsuoktajom dzeivis puormaiņom Andrejam Jesko beja trenera kvalifikacejis īgiušona. Pastuoveigi īnuokumi, prūtams, beja napīcīšami, i tei beja loba īspieja dorbuotīs jūmā, kas pošam vystyvuokuo. Piec vuiceibom Latvejis Treneru Tuoluokizgleiteibys centrā Andrejs, kurs tūlaik jau dzeivuoja Nagļūs, pats sasazynuojs ar Rēzeknis nūvoda Bārnu – jaunatnis sporta školys (BJSS) direktoru Aldi Ciukmaci. “Īsapazynom, izarunuom, atrodom obpuseji lobu rysynuojumu i dreiži suoču jau struoduot,” atguodoj Andrejs, kurs jau gondreiž treis godus trenej bārnus Gaigalovys pamatškolā. Aldis Ciukmacis teic Jesko gon kai treneri, gon cylvāku: “Jis ir cīši atkluots i īinteresāts, vysu, kū pats muok i zyna, aktivai rauga nūdūt sovim audzieknim. Nikod naatsaceis dūt padūmu i na tik skrīšonys sakarā.”
Taišni tys, ka cyti cylvāki regulari jam lyuguši konsultacejis par skrīšonu, nūvaduši Andreju da nuokušuo sūļa – trenera pakolpuojumu kai saimnīciskys darbeibys registriešonys. Apsazynojūt sovys īspiejis i dzeivisvītu, tyka nūsprīsts dorbuotīs online jūmā, kas nūzeimoj skrīšonys planu sastuodeišonu i konsultacejis attuolynuoti, ar interneta starpnīceibu. Da šam gon Andrejs Jesko itū sovys darbeibys jūmu nav daudz populariziejs, tok nuokušgod paradzāts tam pīsavērst nūpītnuok. “Latvejā skrīšona strauji atsateista, aizvīn vairuok cylvāku pīsavierš skrīšonai i attīceigi aizvīn vairuok cylvāki meklej īspiejis tū dareit gudruok, pareizuok, planveideigok, kas jūs nūvad pī trenera mekliejumu. Online treners lelai daļai cylvāku ir pīmāruots rysynuojums, jū nav juosariekinoj ar kaidu konkretu treneņu laiku voi vītu, bet var vadeitīs piec konkreti cylvākam pīlāguota treneņu plana,” soka Jesko, nūruodūt, ka pasaulī itaida veida pakolpuojumi ir cīši populari, cikom Latvejā itei jūma ir vēļ stypri naapgiuta i ar lobu izaugsmis perspektivu, verūtīs nu biznesa redzīņa.
Jau kaidu laiku Andrejs Jesko ir treners ari pats sev, ar smaidu raksturojūt sevi kai itamā ziņā nažieleigu treneri. “Daudz ar sevi eksperimenteju, izmieginoju cytaidys pīejis i metodologejis, var saceit, ka asu kai izmieginuojuma truseits, kas gola rezultatā tik papyldynoj munys asūšuos zynuošonys kai skrīšonys specialistam.” Radejis raidejumā “Kolnasāta” jis naseņ stuosteja, ka trenejās kotru dīnu, nasaverūt iz laikapstuoklim, i atsasauce iz sovulaik trenera saceitū, ka “cikom akmini nu dabasu nakreit, var skrīt”. Andrejs skaita, ka poša pīredze kai skriejiejam ir lela prīškrūceiba trenera dorbā. “Dūmoju, ka, pasasokūt munai pīredzei i munim sasnāgumim, sporta cylvāki vairuok uzatyc maņ kai skrīšonys ekspertam i nūviertej tū, kū zynu i asu iz sovys uodys puorbaudejs.” Juodasoka, ka Jesko itūšaļt ir ari vīneigais sertificātais skrīšonys treners, kuram ir pīredze i zynuošonys taidūs skrīšonys veidūs kai stygu skrīšona (trail running), kolnu i ultramaratonu skrīšona.
Lelys uzvarys Daugovpilī i Barselonā
Piec atsagrīsšonys Latgolā strauji uzalobuoja ari Andreja sportiskī sasnāgumi. Vairuokūs maratonūs uorpus Latvejis tyka sasnāgti jauni personiskī rekordi, tok pamozom viersrūku puor šosejis skrīšonu puorjēme stygu aba taku skrīšona. “Tam ir lela saisteiba ar munu atsarasšonu Nagļūs, jū pamatā itamā vidē es sovus treneņus aizvodu pa grants i meža taku sagumim. Daudz skrīnu pa mežu, kur maņ pateik vyslobuok, jū ir daudz interesantuok, ir pastuoveigys puormainis, daudz mozuok monotonuo momenta.” Par nūsaceitom atvodom nu šosejis var skaiteit 2016. goda majā Daugovpilī nūtykušū Latvejis čempionatu 50 km distaņcē. Andrejs Jesko, pyrmūreiz skrīnūt ultramaratonu (par ultramaratonu sauc distaņci, kas garuoka par standarta maratonu 42,195 km – aut.pīz.), na tikai finišēja pyrmais, teikūt pi Latvejis čempiona gūda, nu ari lobuoja vaļsts rekordu itamā distaņcē. Pats sportists itū skaita par pagaidom lobuokū momentu sovā karjerā, bet vairuok kvalitatis i augstvierteigumā ziņā, na cyparu izteiksmē. “Gatavuošonuos pūsmā es izdareju cīši augstys kvalitatis treneņu dorbu i sasnīdžu sovu leidz šam lobuokū sportiskū formu. Faktiski paguojušuo goda maija beiguos es beju spiejeigs lobuot piļneigi vysus sovus skrīšonys rekordus, ka viņ byutu izavieliejs tū dareit,” Andrejs stuosta, ka cīši augstus rezultatus tymā laikā byutu sasniedzs ari pusmaratona voi maratona distaņcēs.
Paguojušuo goda oktobra beiguos Jesko pyrmūreiz puorstuovēja Latveju pasauļa čempionatā stygu skrīšonā Portugalē, kuruo distaņce beja 85 km ar gondreiž 5000 m vertikali, kod juoskrīn iz augšu. Sasnīgt izvierzeitūs mierkus sportistam naļuove ap 20. kilometru pīdzeivuotais kritīņs, tok ar suopem jis tyka da finiša. Pyrmajā pasauļa čempionatā jis gribēja finišēt, lai tī voi kas. Iz ituom saceņseibom Andrejs atsasauc, kod vaicoju par tikšonu puori naveiksmem. Piec tūs jis mādz veikt detalizātu, iz faktim baļsteitu analizi, mieginojūt mozuok dūmuot par emocejom. Prūtams, na vysod tys iz reizis i tik vīnkuorši saīt, kai bejs ar čempionatu Portugalē. “Beju īguļdejs lelu dorbu treneņūs, beja sovi mierki, ambicejis, cereibys, i nikas nu tuo napīsapiļdeja, puordzeivuoju… Vieļuok, veicūt analizi, prūtams, saprotu, kur beja munys klaidys, kū varieju dareit sovaižuok i kai byutu izavairejs nu kritīņa. Tuos ir zynuošonys, kū laikam cytā ceļā es kai sportists voi treners nimoz nabyutu īgivs. Tod jau saīt, ka naveiksme sovā ziņā ir ar pozitivu momentu.”
Var saceit, ka sova veida kompensaceja par Portugalis naveiksmi beja “Barcelona Trail” 46 km kolnu stygu skriejīņs piec napylna mieneša. Andrejs Jesko puorsteidze skrīšonys sabīdreibu i 400 dalinīku konkureņcē beja vysdreizuokais, teikūt pi īspiejis finišēt ar Latvejis karūgu rūkuos. Intervejā žurnalam “Sports” sportists nūruoda, ka nūstruoduojs superkompensacejis efekts, sasnādzūt cīši lobu sportiskū formu taišni itūs saceņseibu laikā. Pasauļa čempionata laikā vysi fiziskī spāki nabeja iztierāti i kermiņs dreiži atsajaunuojs.
Juosatrenej syltuokuos vītuos i kolnūs
Piec paguojušuos sezonys, kurā padareitais tyka nūviertāts ar Latvejis Goda skriejieja titulu, Andrejs pījēme lāmumu nūpītni pīsavērst stygu skrīšonai ar mierki sasnīgt augstvierteigus storptautyskus rezultatus. Lai tū varātu realizēt, nūzeimeigs prīšknūsacejums beja īspieja trenētīs vidē, kur ir stygys i kolni, partū ka storptautyskajūs stygu skriejīņūs dominej trasis ar lelu vertikalūs metru daudzumu. “Trenejūtīs Latvejā, var daudz sasnīgt, īpaši, ka dzeivisvīta ir tyvu kolnainuokim apvydim, kai Sigulda voi Līgatne. Var labi uztrenēt kuoju spāku, iztureibu, spāka iztureibu, bet nav īspiejams uztrenēt skrīšonu pa izteikti tehnisku apvydu i garu skriejīņu iz augšu voi leju sajiutu. Latvejā laikam garuoku skriejīni iz augšu par apmāram četrom minutom nav īspiejams atrast, bet storptautyskuos saceņseibuos bīži ir pūsmi, kod iz augšu pret kolnu voi iz leju nu kolna juoskrīn, pīmāram pusstuņde voi stuņde,” Jesko skaidroj īmaslus, parkū paguojušajā zīmā garuoku laiku pavadejs, trenejūtīs syltuokā zemē i kolnūs. Piec ryupeigi izplānuotuo treneņprocesa naizpalyka ari panuokumi. Ituo gods februara beiguos Andrejs ījēme augstū 5. vītu lelys konkureņcis apstuokļūs cīši gryutā stygu skriejīnī Kanāreju soluos, aprelī Spānejā 63 km stygu skriejīnī finišēja 9. vītā. “Bez praksis i pīredzis, kū givu zīmā, trenejūtīs pa kolnim, es taidā leiminī nabyutu spiejeigs skrīt. Pa leidzonajim pūsmim, prūtams, varu skrīt cīši dreiži jebkurā gadejumā, bet, kai suocās skrīšona iz augšu, leju, pa tehniski sarežgeitim pūsmim, ar atseviškim trasis pūsmim vyduskaļnis apstuokļūs, tai organismam jau ir napīcīšamys atteisteitys cytys fiziskuos īpašeibys.”
Pavasarī skriejiejam bejuse sajiuta, ka nu tik suoksīs augšupeja. “Beja plans i vieliešonuos jau itūgod daudz vaira laiku pavadeit kolnu vidē, atteisteit sevi vēļ vaira itamā jūmā, tok, kai daudz kur myusu dzeivē, dīmžāl svareigu lūmu spielēja finaņsis, naatkareigi nu tuo, cik cīši es grybu,” ituo goda situaceju rezumej Andrejs, tok dasoka, ka ari ituos zīmys i nuokušuo goda lelī plani i sapyni palīk leidzeigi, bet nūteicūšuo lūma jau otkon byus finaņsem.
Atbaļsteituoji, na sponsori
Na reizi viņ Andrejs ir lobuojs cylvākus, kuri jū nūsauc par profesionalu sportistu. Jis parosti sevi apzeimej kai “amatīri ar profesionalu pīeeju”, partū ka jam nav nikaidu profesionalu leigumu ar sponsorim, par skrīšonu Jesko nasajam naudu. Tok, sekojūt leidza juo īrokstim socialajūs teiklūs, dreiži var secynuot, ka jam ir vairuoki atbaļsteituoji. Andrejs tū nanūlīdz, bet pastreipoj, ka tī ir taišni atbaļsteituoji, kuri jam paleidz ar praktiskom lītom, na sponsori, kas dūtu finansialu atspaidu. “Tuo rezultatā maņ ir vīgļuok sovuos sportista gaituos, jū nav papyldus juotierej leidzekļi tam, kū atbaļsteituoji var pīškiert. Pretim es nu sovys pusis veicynoju attīceiguo zeimūla atpazeistameibu,” situaceju skaidroj sportists, apstyprynojūt, ka pamatā tū dora ar socialūs teiklu paleidzeibu.
Vīns nu Andreja atbaļsteituoju ir veikals “Grauda Spēks”, kurā īspiejams īsaguoduot vysaiduokus pylngryudu produktus. Uzjāmuma vadeituojs Raimonds Biedrītis stuosta, ka sadarbeibys suokšona ar skriejiejim “Grauda Spēkam” bejuse vaira kai eksperiments, lai saprostu, kai tīši pylngryudu produkti, kurūs nūzeime sportistu uzturā bīži mynāta dažaidūs olūtūs, dūd lobumu. Niu uzjāmums jau sasadorboj ar sešim skriejiejim, bet Andrejs, kuru Biedrītis īpaziņs kai sovys sīvys skrīšonys treneri, bejs vīns nu pyrmajim, kuru uzjiemiejs uzrunuojs. Raimonds secynoj, ka eksperiments ir izadevs, pīruodūt, ka pylngryudu produkti ļaun uzlobuot vīlmaiņu, paaugstyna iztureibu i paildzynoj suota sajiutu, kas eipaši svareigi asūt pyrma lānuo garuo skriejīņa.
Par sovu leluokū atbaļsteituoju Andrejs nūsauc cytu uztura jūmys puorstuovi – sovu bruoli Žani Jesko, kurs sovā “Dzipšļu” saimisteibā nūsadorboj ar biškūpeibu. Juo produkceju niu nareši var īsaguoduot ari dažaiduos skrīšonys saceņseibuos. Andrejs nasliep, ka ir paleidziejs bruoļam ar juo madu īīt skrīšonys apritē. “Madu i cytus biškūpeibys produktus vajadzātu lītuot praktiski kotram cylvākam, ka viņ nav kaidys alergejis voi cytu īmaslu,” soka sportists, skaidrojūt, ka mads ir izcyls produkts sportistim i cytim cylvākim, kurim aktuals veseleigs, pylnvierteigs, ar vitaminim i mineralvīlom boguots uzturs.
Vīntuļais vylks i pats sev saiminīks
Vysā, kū Andrejs soka voi dora, var just apbreinuojami lelu mierktīceibu. Tū izceļ ari Rēzeknis nūvoda BJSS direktors Aldis Ciukmacis: “Vysprecizuok jū var raksturuot div vuordūs – stypra personeiba. Jis cīši labi apsazynoj sovu mierki i naatlaideigi īt iz tū.” Leidzeigi Jesko raksturoj ari Raimonds Biedrītis: “Andrejs ir kai vīntuļais vylks, kas, izlīkūt mugorsūmu iz placu, var dūtīs sova nūspraustuo mierka vierzīnī i tū sasnēgt.” Ari jis pats nasliep, ka ir individualists i sova ceļa guojiejs. Tū veiduojuse juo dzeivis pīredze – jau nu 15 godu vacuma jis ir dzeivuojs prūm nu sātys, agri palics patstuoveigs, kas lics atteisteit sovu dūmuošonu. Nūzeimeiga bejuse ari saskarsme ar cytom kulturom, atsarūnūt uorpus Latvejis. “Var saceit, ka asu īsavuicejs redzēt cauri cylvākim, laseit i sadzierdeit storp rindeņom, uztvert napasaceitū. Sovā ziņā lels minuss ir tys, ka maņ smadzenis struodoj napuortraukti, ceņšās analizēt, dūmuot. Tys bīži naļaun kuorteigi izagulēt, atsapyust, kas maņ kai sportistam ir cīši svareigi. Tai nu asu īkuortuots. Piec aizīšonys nu dorba bankā, jūprūjom naasu īsavuicejs atslēgt smadzinis, nadūmuot par blokus lītom. Reizem gribīs īlikt sevi tamā šaurajā vidē, kurā tik daudzi cylvāki dzeivoj, jū tai ruodīs daudz vīgļuok.”
Andreja skatejums iz pasauli atsaškir nu koč kaidu pījimtūs standartu. Jis zyna, kū gryb, i dora tū, kū gryb i kas jam pateik, nasaverūt iz tū, ka tī varbyut nav vīnkuoršuokī voi daudzim saprūtamuokī celi. “Maņ ir sovs redziejums gon par tū, kas nūteik pasaulī, gon par sovu dzeivi, kura maņ pošam golu golā ari juodzeivoj. Cytu cilvāku uzskotus par tū, kas maņ (Andrejs izceļ itū vuordu – aut. pīz.) byutu juodora voi kas maņ byutu lobuoks, es uzklausu, bet vysus lāmumus pījamu pats. Cyti navar zynuot, kas maņ lobuokais deļtuo, ka jī nav es! Taidys klišejis kai, pīmāram, kotram cylvākam vajag normalu dorbu, sīvu, veiru, bārnu, sātu, mašynu, suni voi kači i reizi godā aizbraukt iz Ēgipti voi Turceju – tys nav par mani. Uzskotu, ka kotra cylvāka vyspareizuokuos dūmys i reiceiba ir tuos, kū jis dūmoj i dora konkreti itymā breidī, jo tys nūteik nu apzynuotys voi naapzynuotys puorlīceibys, ka tīši itymā breidī tys ir pareizuokais,” jis skaidroj, vīnkuoršuok tū pošu nūformulejūt ar frāzi, ka ir “pats sev saiminīks”. Tai sevi realizēt Andrejam ļaun juo logiski i matematiski dūmojūša cylvāka doba. “Prūtams, vodūs piec skaidruo sapruota, zynu, kaida ir muna kapacitate i finaņsis. Munā golvā haosa nav.”
Skriejīņa pīvīnuotuo vierteiba
Andrejs Jesko ir dīzgon aktivs socialajūs teiklūs, jam ir sovs blogs, YouTube atrūnamys ari vairuokys izpausmis videobloga formatā. Jau īprīkš jis nūruodejs gon, ka daleišonuos socialajūs teiklūs jam ir svareiga kai sportistam individualistam, gon ari tū, ka daleitīs ar sovim panuokumim vajag, lai īdvasmuotu cytus. Jesko saprūt, ka skrīšonys vide Latvejā ir gona nalela, lai byutu pīteikami daudz cylvāku, kam interesej juo kai vīna nu dreizuokajim skriejiejim treneņprocess i rezultati. Taipat ari juo pādejuo laika skrīšonys pīredze uorzemēs pi myusu var ruodeitīs gona lela eksotika, kū jis var paruodeit ar dzeivuokom emocejom i latvīšu volūdā. Nu tam vysam kluotyn īt vēļ kaida pīvīnuotuo vierteiba. “Ka tuo rezultātā kaids cylvāks pīsavierš fiziski aktivuokam dzeivisveidam, pīmāram, atmat peipiešonu, izīt vairuok dobā, tod es jau varu justīs kai cīši lobu dorbu padarejs. Tod saīt, ka muns skriejīņs nasabeidz tik ar finiša linejis sasnīgšonu. Mums Latvejis skrīšonys sabīdreibā juobyut vairuok atkluotim, mozuok skaudeigim, vairuok juorunoj, juosadola, juoizgleitoj.” Tū, ka Andrejs Jesko ir veicynuojs skrīšonys aktivitatis pīaugumu Rēzeknis nūvodā, apstyprynoj Aldis Ciukmacis: “Vysuos jūmuos, eipaši tys rakstureigs sportā, ir vajadzeigs kaids, kas īdvasmoj, tautys volūdā runojūt, vysus “pavalk ” voi ir pīmārs. Andrejs ir taišni taids variants. Rēzeknis nūvodā pyrms puors godim beja tik daži cylvāki, kas vairuok voi mozuok nūsadorbuoja ar garūs distaņču skrīšonu. Niu jūs ir palics daudz vairuok.”
Jesko īroksti blogā ir pīraksteiti aizraujūšā i lobā volūdā. Na reizi viņ Andrejam vaicuots, voi juo nuokūtnis planūs nav raksteit gruomotu. Biblioteku i veikalu plauktūs storp gruomotom latvīšu volūdā skrīšonys jūma nav plaši puorstuovāta. “Īspiejams, ka koč kaidā breidī arī nūbrīsšu kam tik nūpītnam, lai ari cīši labi saprūtu, kū varātu nūzeimēt pīraksteit lobu, kvalitativu, saturisku gruomotu. Tys ir nūpītns pasuokums. Tod byutu juosaprūt, kaidim mierkim tū dareit, kas ir motivaceja, kaidai auditoreja i tai tuoļuok, jū, globali verūtīs, Latveja ir mozs tiergs. Dūmoju, ka itaidam dorbam ir juobyut cīši personiskam voi ari iz plašu auditoreju orientātam, ar dzili praktisku vierteigu informaceju,” skriejiejs skaidroj, nūruodūt, ka ūtrais variants nūzeimuotu īšonu iz globalū tiergu.
Tyvuoki i tuoluoki nuokūtnis plani
Itū skrīšonys sezonu Andrejs Jesko nūslēgs novembra beiguos, kam beidzūt sekuos ari garuoka atpyuta i detalizāta nuokušuo goda planavuošona. Par planim jis eipaši daudz konkretuok nastuosta, atsasaucūt iz jau pīmynātū finaņšu vaicuojumu, bet nūruoda, ka nūteikti jau tyvuokajā laikā daudz vairuok dorbuosīs skriejieju treniešonys lauceņā. Lelī mierki, prūtams, tī poši – augstvierteiga ultra i stygu skrīšona pasauļa leiminī. Tok jis nav ari pasacejs, ka byutu piļneigi aizguojs nu šosejis skrīšonys, kas ik pa laikam teik īkļauta sportista treneņu procesā psihologisku i fizisku puormaiņu dieļ. Taipat ar šoseju Andrejam asūt ari “daži nanūkuortuoti riekini”, rodūt intrigu, ka tyvuokajūs godūs nu juo kū interesantu var sagadeit ari šosejis skrīšonā.
Lai ari Andrejs ir publiski izasacejs gon, ka skrīšona ļaun jam izavērt jaunuokam par sovim 35 godim, gon ari, ka vēļ pīteikami ilgi var skrīt lobā leiminī, juodūmoj, ka kaidreiz tūmār skrīšonys pūsms juo dzeivē beigsīs. Jesko munam apgolvuojumam eisti napīkreit, nūruodūt, ka koč kaidā leiminī jau var skrīt vysu myužu. Praktiski vysuos saceņseibuos teikūt izdaleitys dažaidys vacuma grupys, nūteik veteranu čempionati. “Cyts vaicuojums, voi es tū dareišu i gribiešu dareit. Šūbreid ir sajiuta, ka nā, jū maņ pateik skrīt dreiži, pateik byut konkurētspiejeigam, pateik ceineitīs par pjedestalu. Ka suokšu just, ka vairs navaru paviļkt augsta leimiņa treneņu slūdzis, ka fiziski palīku lānuoks, ka atsajaunuošona prosa aizvīn ilguoku laiku, nazynu, voi tys maņ vairs saguoduos prīcu, tū gondariejumu, kas ir tagad.” Voi sovu turpmuokū dzeivi Andrejs Jesko ari dūmoj saisteit ar Naglim? “Nagli ir šmuka, loba, mīreiga vīta, kur dzeivuot. Grybātu sovu nuokūtni saisteit ar Nagļim. Dzeive paruodeis.”
Kartenis: nu Andreja Jesko personeiguo arhiva


c: text/html

text:
St. Škutāns, M.I.C.
Katōļticeibas vēsture un katekisms
Īvodam
Katōļu ticeibas katekismam ir dziļas saknes pagōtnē. Tōs snādzās leidz ciļvēces dzymuma šyupeļam: īt Vacō un Jaunō Testamenta vēsturei cauri; tōs aužās cauri ari vysim kristīteibas godu symtim leidz pat myusu dīnom. Tei ir myusu ticeibas vēsture, vīnōta ar katekismu. Tei rōda, kai myusu ticeiba ir rodusēs, izaplatejuse, kaidu svēteibu tei arvīnu ir nasuse sev leidza, kaidu bezticeibu un kaidas moldu mōceibas sovā vēsturyskajā ceļōjumā tei ir satykuse un apkarōjuse, kai vysaida veida šķēršļus un vojōšonas ir pōrvarējuse, kas kotrā godu symtā tai ir tykuši masti jōs ceļā. Tys vyss napōrprūtami parōda, kai vysūs laikūs ir pīsapiļdejuši pravīšu un, seviški, Dīviškō Pesteitōja īprīkšsludynōjumi, kaidi beja pasaceiti par Kristus Bazneicu. Tys skaidri parōda ari, ka nu vysom kristīšu konfesijom un sektom vīneigi katōļu Bazneica snādzās leidz Kristus un apostolu laikim, un ka tōpēc vīneigi jei var Kristu uzskateit par sovu Dybynōtōju, Kura sludynōtōs patīseibas jei turpynoj mōceit un ryupeigi sorgōt.
Dziļi pamatōti šamā sakareibā ir lelō Bazneicas doktora sv. Augustyna vōrdi, kurs soka, ka katekista (tys ir, katekisma pasnēdzēja) pīnōkums ir dūt nazynōtōjim eisu pōrskotu par vysu vēsturi, sōcūt nu pasauļa radeišonas leidz pošreizejim Bazneicas laikim. (Verīs: De Catechisandis Rudibus, c. 3 et 6.) Šei atziņa seviški ir aktuala šudiņ, myusdīnu lelūs sajukumu laikmatā. Tikai taidā ceļā bārns (un na tikai bārns) var kļyut spējeigs pōrsajimt ar gūdbejeibu pret sovu Bazneicu, kuru redzēs snādzamīs na tikai leidz apostolu laikim, bet ari leidz pošas ceļvēces sōkumam. Taitod kūpā ar katekismu ir augstōkā mārā lītdereigi pīsasovynōt ari myusu religijas vēsturi.
Autentiska vēsture ir garantija pret īkšejom šaubom un aizsardzeibas nūcītynōjums pret ōrejim uzbrukumim. Ik kotrys, kas uz šaidim pamatim byuvej sovu pōrlīceibu, navar naredzēt, ka katōļu Bazneica ir dīvišks īstōdejums, un ka tōpēc ir vīneigō patīsō Kristus dybynōtō Bazneica, un kai taidu tys jū mīļōs: pakļaus sovu prōtu tōs mōceibai un dareis atvārtu sovu sirdi tōs prīkšrokstim, paliks tai uzticeigs vīnmār un vysur.
Pēc tam, kod vēsture byus aprōdejuse, ka Bazneicu myusim ir devis pats Dīvs, un ka tōpēc tei ir dīvišks īstōdejums, tod jōnōk katekismam, kas mōca, ka myusim ir:
1) jōtic vysam tam, kū Bazneica mōca,
2) ka myusim ticeiba ir jōpraktizej, tys ir jōpylda Dīva gryba, kas pasaceita bausleibōs un
3) ka mes poši sovim spākim naspējam ni ticēt, ni piļdeit Dīva grybu, ka tam vajadzeiga Jō žēlesteiba, kuru mes sajamam caur sakramentim un lyugšonu.
Tai kotrā katekismā ir trejs golvonōs daļas, kas aptver vysu kristeigū mōceibu un kotra kristīša dzeivi.
Katekisma I daļa ir par ticeibu;
Katekisma II daļa ir par bausleibom;
Katekisma III daļa ir par žēlesteibas leidzeklim.
Pi šytōs grōmotas izveidōšonas ir vārā jimti daži kai pyrms II Vatikana koncila katekismi, tai ari tī, kas rodušīs pēc tō, seviški taidi, nu kurim ir radzams, ka tī apzineigi un gūdeigi ir cantušīs paturēt naskōrtas vacōs un namaineigōs ticeibas patīseibas, ītērpūt tōs vīneigi jaunā izteiksmes formā, atstōjūt naskōrtu tūs autentiskū, namaineigū un namainamū saturu.
I Religijas vēsture pyrms Kristus
1. Nu Oduma leidz Moizešam
1. Pi ciļvēces šyupeļa
Sōkumā Dīvs radeja dabasūs un zemi. Jys saceja: „Lai tūp“, un uz šū Jō pavēli vyss rodōs: saule, mēness, zvaigznes, zeme ar sovim kūkim, stōdim, zvērim, dzeivinīkim, jyuras un okeāni, ar vysu, kas tymūs dzeivōj un atsarūn. Beidzūt pēc sova veida un leidzeibas Dīvs radeja cylvāku.1 Pyrmū veirīti sauce par Odumu un pyrmū sīvīti — par Īvu. Jī beja taisneigi un svāti un baudeja Dīva labvēleibu. Jī beja laimeigi jaukajā paradīzes dōrzā. Jim un jūs pēcnōcējim nabeja paradzāta nōve.
2. Myusu pyrmdzymdynōtōju tragedija
Dīvs, myusu pyrmdzymdynōtōju pōrbaudeišonai, beja aizlīdzis ēst augļus nu kūka, kas atsaroda dōrza vydā, tōpēc ka, baudūt tō augļus, jim byutu jōmērst. Ļaunais gors, zam čyuskas izskota tūs apmōneja, saceidams: jyus namērsit vys... jyus byusit kai Dīvs, zynōdami, kas lobs, kas ļauns. (Gen. 3:4 — 5.) Odums un Īva īticēja čyuskai un pōrkōpe Dīva pavēli. Par šū napaklauseibu Dīvs sūdeja myusu pyrmdzymdynōtōjus; strōpe pōrgōja uz pēnōcēim — vysu ciļvēces dzymumu. Jī tyka izraideiti nu paradizes, nūlamti nōvei, vysaida veida cīsšonom un atmasti nu Dīva uz vysim laikim.
Mōceiba par īdzymtū grāku un tō atlaisšonu Kristus Bazneicā vīnmār ir bejuise sikaidri un napōrprūtami pasaceita.Tū atkōrtoj ari II Vatikana koncils, un pāvests Pōvuls VI 1968. goda 30. jūnijā tū svineigi ir pasludynōjis Dīva tautas ticeibas aplīcynōjumā, kur ir losomi taidi vōrdi: „Mes ticim, ka myusu Kungs Jezus Kristus ar krysta Uperi atpērka myusus nu īdzymtō grāka un nu vysim personeigim grākim, kaidus asam padarejuši, tai ka saskaņā ar apostolu varam saceit: „Kur pōrpiļneibā grāks, tur vēļ leōkā pōrpiļneibā žēlesteiba.“ (Rom. 5:20.)
Radeitōja žālsirdeiba
Tūmār Dīvs apsažāloja par cylvākim un apsūleja jim Pesteitōju, Kurs jūs otkon samīrynōs ar Dīvu un dareis par myužeigōs svātlaimes daleibnīkim dabasūs, jo tikai jī dareis gondarejumu. (Sal. Gen. 3:15.)
3. Divi pyrmī brōli
Pyrmī pyrmdzymdynōtōju dāli, Kains un Abeļs, uperēja DĪvam uperus. Dīvs beja apmīrynōts ar tykumeigū Ābeli, bet Jam napatyka ļaunais Kains. Kains kliva ļūti nyknys par brōļam Dīva dūtom prīkšrūceibom un jū nūgalynōja. Par šaidu nūzygumu jys sajēme Dīva lōstu un kliva par klaidūni vērs zemes.
4. Cylvāki palīk ļauni
Kaina pēcnōcēji beja ļauni, leidzeigi sovam tāvam. Jī pavadynōja uz ļaunu ari lobūs. Tai laika tecējumā vysi cylvāki atstōja Dīvu un gryma arvīn dziļōk vysaida veida grāku nateirumūs.
Dīva strōpe — yudiņa plyudi
Dīvs nūlēme Oduma izdzymušūs pēcnōcējus iznycynāt ar yudiņa plyudim. Bet storp bezdīveigajim dzeivōja vīns dīvbejeigs veirs vōrdā Noess. Uz Dīva pavēli jys taiseja laivu un sludynōja gondareišonu par grākim. Cylvāki tikai zūbōjōs par jō pasōkumu un turpynōja dzeivōt sovu parostū dzeivi. Kod laiva beja gotova, tymā īgōja ari jō sīva, trejs dāli ar sīvom un dzeivinīki, kai Kungs beja pīsacejis. Tod sōcēs 40 dīnu ilgais leita gōziņs, kas pōrplyudynōja zemi un nūsleicynōja cylvākus leidz ar dzeivinīkim un gaisa putnim. Vīneigi tī, kas beja Noesa laivā, palyka dzeivi. Pasateikdams par izglōbšonu, Noess izbyuvēja oltoru, uz kura uperēja Dīvam dadzynōjamū uperi. Dīvs svēteja jū un jō dālus, un apsūleja, ka vairs nabyus taidu plyudu, kas vysu radeibu izdeļdēs. (Sal. Gen. 9:15.)
5. Bābeles tūrnis
Noesa pēcnōcēji ar laiku tai sasavairōja, ka sōce izaplateit pa vysom apkōrtejom zemem. Pyrms škēršonōs jī nūlēme izbyuvēt taidu tūrni, kura golūtne snāgtu dabasūs. Bet Dīvs sajauce jūs volūdu, tai ka jī navarēja vīns ūtru saprast un beja spīsti byuvi pōrtraukt. Tūrnis tyka nūsaukts par Bābeli voi sajaukuma tūrni.
Cylvāki otkon kļyust ļauni
Ari Noesa pēcnōcēji ar laiku nūsadeve sovom ļaunōm tīksmēm un izdzyma. Patīsō Dīva vītā jī sōce pīlyugt sauli, mēnesi, cylvākus un dzeivinīkus, voi ari zalta, sudobra, kūka un akmiņa izgatavōtus dīvaklus. Apkaunōjušō dīvakleiba nese sev leidzi cytus vysaida veida grākus un natykumus, kas drausmeigā veidā pōrplyudynōja vysu ciļvēci.
6. Abrahama aicynōjums
Dīvs tūmār beja ryupējīs par tū, lai ticeiba un cereiba uz nōkamū Pesteitōju naiznyktu piļneigi nu ciļvēces dzymuma. Švmā nūlyukā Jys izredzēja kaidu taisneigu veiru Abrahamu ar jū nūslēdze īpašu leigumu un apsūleja, ka nu jō pēcnōcējim dzims Mesija. Dīvs saceja: „. . . tevī byus svēteitas vysas zemes ciļtis“. (Gen. 12:3.) Tamā sakareibā Dīvs atškeire Abrahamu un jō pēcnōcējus nu vysom pōrejom tautom. Jī tyka saukti par ebrejim, izraelīšim voi žeidim. Laika tecējumā atkōrtōtas reizes breiniškeigā veidā Dīvs jim atsaklōja.
7. Tāva lelais pōrbaudejums
Abrahama ticeibas pōrbaudeišonai, Dīvs beja jam pavēlējis, lai uz Morejas kolna uparātu sovu vīneigū dālu Izāku. Abrahams bez vylcynōsonōs dēvēs ar sovu dālu uz nūrōdeitū kolnu. Kod uz uperam sakōrtōtōs molkas kaudzes beja licis sovu dālu, lai jū nūkautu, Kunga engeļs, uz Dīva pavēli, glōbe dīvbejeigū Izāku, un Dīvs svēteja Abrahamu par jō varūneigū paklauseibu un nu jauna, atkōrtōja ogrōk jam dūtūs sūlejumus.
Pasauļa Pesteitōja symbols. Izāks beja par symbolu pasauļa Pesteitōjam, Kurs, paklauseidams Sovam Tāvam, jēme uz sovim placim kūka krystu, nese tū uz Kalvarijas kolnu, lai uz krysta uparātu Pats Sevi par myusu atpesteišonu.
8. Jākubs un jō dāli
Jākubs beja Izāka dāls un ar sovu saimi dzeivōja Kanāna zemē, uz kuru Dīvs beja ataicynōjis Abrahamu. Jākubam beja 12 dālu, kuri kliva par 12 Izraeļa ciļtim. Vīnu nu tim, Jezupu, Dīvs beja izredzējis byut par symbolu Jezum Kristum ar tū, ka jō brōli beja jū pōrdavuši. Jys tyka aizvasts uz Egipti, kur nataisneigi apsyudzāts, beja īmasts cītumā. Pēc atbreivōšonas nu cītuma, faraons jū beja īcēlis par vysas Egiptes golvonū pōrvaļdnīku. Jezups ar sovu gudreibu un saprateibu beja glōbis tautu nu boda nōves un tyka saukts par pasauļa glōbēju. Ari Šō apstōkļa dēļ Jezups beja par nōkamō pasauļa Pesteitōja symbolu. (Sal. Gen. 41:45.)
Jākuba pravītōjums
Jākubs, uz sova dāla Jezupa aicynōjumu, beja pōrsacēlis uz Egipti un apsametis tur uz dzeivi. Pyrms sovas nōves jys beja pasacejis zeimeigu pravītōjumu atteiceibā uz pašauta Pesteitōja atnōkšonu. Jys saceja: „Zizlis (augstōkō vara) natiks atjimts nu Juda (jō dāla ciļts), koleidz nōks Tys, Kam jōbyut syuteitam, un Tys byus tautu gaidamais“. (Gen. 49:10.) Un teišam, kod Dīva syuteitais Kristīts dzyma, idumeīts Herods sēdēja uz Jūdas kēneņu trūņa, un kēneņvaļsts radzami tyvōjōs beigom.
2. Nu Moizeša leidz Kristum
9. Žeidi egiptīšu vērdzeibā
Pēc Jezupa nōves, izraelīši ar laiku kliva par tik Ielu tautu, ka egiptīši sōce baideitīs, ka tī nakļyust pōrok stypri, un sōce jūs nūspīst ļūti smogā vērdzeibā. Beidzūt Dīvs pasarōdeja Moizešam dagūšā kryumā un uzdeve jam izvest izraeļa bārnus uz Kanāna zemi (ap 1500 godu pyrms Kr.). Egiptes kēneņš faraons nagribēja jam tū atļaut. Kai strōpi par tū, Dīvs syuteja pōri vysai zemei vairōkus borgus pīmeklējumus. Beidzūt vīnā naktī Dīva engeļs nūsgalynōja vysus egiptīšu pyrmdzymušūs. Bet nivīnu nu izraelīšim nav skōruse šei drausmeigā strōpe, jo tūs ustobu durovas, uz Dīva pavēli, beja apslacynōtas ar Leldīnu jāra asni, kod žeidi tamā naktī, ari uz Dīva pavēli, beja āduši Leldīnu jāru.
Leldīnu jārs — Kristus symbols. Ar šū nūtykumu tyka īprīkš rōdeits, kai zynomā dīnā ciļvēce caur Kristus, eistō Leldīņu Jēra, Asni tiks glōbta nu myužeigōs nōves. Šū Leldīņu Jāru mes pījamam svātajā Eucharistijā.
10. Breinums pi Sorkonōs jyuras
Beidzūt faraons atļōve izraelīšim dūtīs prūjom. Bet dreiž jam tō tyka žāl. Ōtri savōcis karaspāku, jys sōce dzeitīs izraelīšim pakaļ un tūs panōce pi Sorkonōs jyuras. Uztraukti par brīsmem, kaidas jim draudēja, izraelīši grīzēs pēc paleidzeibas pi Dīva. Moizešs, uz Dīva pavēli, izstīpe vāzu vērs Sorkonōs jyuras, un yudiņs sasadaleja: lobajā pusē palyka stōvūt kai myurs un kreisajā atsatōlynōja, atstōjūt sausu zemi, pa kuru izraelīši dēvēs pōri jyurai uz ūtru tōs krostu. Sanyknōtais faraons metēs tim pakaļ. Kod izraelīši beja ūtrajā jyuras krostā, Moizešs nu jauna izstīpe vāzu pōri jyuras yudiņam, kas ūmai sasalēja kūpā, ījamūt ogrōkū stōvūkli, nūsleicynojūt dzeļmē faraonu reizē ar vysu jō karaspāku.
11. Nūtykumi pi Sinaja kolna
Izraelīši dēvēs nyu plašajam tuksnešam pōri un 50-tajā dīnā, pēc īzīšonas nu Egiptes, jī nūkliva pi Sinaja kolna, uz kura Dīvs, pārkyuņa un zibšņu pavadeibā, deve jim 10 bausleibas, raksteitas uz divejom akmiņa tabelem. Tur Dīvs atjaunōja dereibu, kaidu beja slēdzis ar jūs tāvim un ar augstōkā mārā lītdereigim lykumim izkārtāja tūs religiskus un civilus pīnōkumus. Bet na pēc ilga laika tauta, aizmērsdama bausleibas un Dīva svēteibu, sōce syudzētīs un kurnēt; pat degradēja sevi tik zamu, ka izgatavoja sev zalta teļu un tu sōce pilyugt kai sovu dīvu.
12. Strōpe par nauzticeibu
Kai strōpe par nauzticeibu Dīvam un daudzu cytu grāku dēļ, izraelīšim beja jōklejoj pa tuksnesi vasalus 40 godus, koleidz izauga jauna lobōka paaudze. Nasaverūt uz vysu, Dīvs vīnmār tim parōdēja sovu labvēleibu. Jys tim nūlēja nu dabasim maizi, kuru sauce par mannu un izdabōja jim yudini nu kliņts.
Apsūleitajā zemē
Beidzūt pēc Moizeša nōves, Dīvs īvede izraelīšus Kanāna zemē voi Palestinā, kas beja jūs apsūleitō zeme. Tū jī ar varonu Dīva atbolstu īkarōja un sadaleja storp 12 ciļtim, dūdami kotrai ciļtei sovu nūvodu.
Myusu pesteišonas symboli. Vysi nūtykumi un izcylōs personas Vacajā Testamentā beja ciļvēces pesteišonas symboli. Tai nu Egiptes vērdzeibas izglōbšona beja symbols: Jezus Kristus veiktai myusu atbreivōšonai nu satana vērdzeibas. Pōrīšona Sorkonai jyurai pōri un klejōšona pa tuksnesi symbolizej myusu vērszemes ceļōjumu, kurā Dīvs dūd myusim sovus lykumus un uztur myusus ar patīsu nu dabasim nōkušu maizi un styprynōj myusus ar dzeiveibu nasūšu žēlesteibas yudini. Myusu apsūleitō zeme ir dabasi, kuru mes varam īkarōt vīneigi ceinejūtīis ar pasauli, mīsu un satanu.
13. Izraelīši apsūleitajā zemē. Tīsneši
Īkarōjuši skaistū apsūleitū zemi, izraelīši apsamete tamā uz dzeivi un beja laimeigi leidz laikam, kod, preteji Dīva pavēlei, sōce precētīs ar pogōnu sīvītem un sakarā ar tū nu jauna kryta natykumūs un dīvaklu gūdynōšonā. Ik kotru reizi, kod jī atkryta nu Dīva, Dīvs atrōve sovu atbolstu, un jī nūkliva sovu īnaidnīku varā. Kod, nūžālōdami sovu nauzticeibu, jī atsagrīze pi Dīva, Dīvs uzmudynōja jūs vydā veirus, kurus sauce par tīsnešim. Taidi beja Gedeons, Jefte un Samsons. Jī atbreivōja tautu nu īnaidnīku varas.
14. Izraelīši pīprosa un daboj kēneņu
Pōri par 400 godu Izraeļa tautu vaļdeja augstī prīsteri un tīsneši, kurim pīmyta augstōkō vara par tautu. Bet beidzūt jī sōce sev pīpraseit kēneņu, lai tys par jim vaļdeitu, kai tys ir pi cytom, kaimiņu tautom. Izpyldūt jūs vēlēšonūs, Dīvs jim nūzeimoja par kēneņu Saulu, kuru pravīts Samueļs īsvaideja ar eļļu (1095. g. pyrms Kr.). Vālōk tūmār par Saula napaklauseibu, Dīvs jū atmete.
Kēneņš Dovids
Pēc Saula par kēneņu nōce Dovids (1055. g. pyrms Kr.). Jys beja styprys un varons vaļdinīks. vēļ zāna godūs jys pīveice miļzi Goliatu. Klivis par kēneņu, jys ar spūžom uzvarom paplašynōja un nūstyprynōja sovu vaļsti. Jys kolpōja Dīvam ar taisneigu sirdi un sacerēja svātas dzīsmes — psalmus, kurūs, Dīva īdvesmes ap-skaidrōts, jys pasaceja daudzus pravītōjumus par pasauļa Pesteitōju, Kuram beja jōdzymst nu jō dzymtas pīdareigajim un Kura vaļstei nabyus beigu. Šō īmesļa dēļ Kristu sauc par Dovida Dālu.
15. Salomona vaļdeišona
Dovida dāls un pēcnōcējs, Salomons, beja gudrys un lels vaļdinīks. Jys ap 1000 godu pyrms Kr. uzcēle Dīva gūdam krāšņu templi Jeruzalimā. Sīnas tempļa vyssvātōkajā vītā tyka izklōtas ar teirō zalta plōksnēm. Tamā tyka nūvītōts dereibas šķērsts, kurā atsaroda divi akmiņa gaļdeni, uz kurim beja uzroksteitas 10 Dīva bausleibas. Augstais prīsters beja vīneigō persona, kurai beja breivi īīt vyssvātōkajā tempļa vītā. Izraeļa tautai nabeja cytu svētneicu ōrpus Jeruzalimas, un nikur cytur nabeja breivi uperēt Dīvam uperus. Salomons tūmār naizturēja leidz sovas dzeives beigom gudreibā un krītnumā. Jys apprecēja pogōnu sīvītes, un tōs nalaimeigā kōrtā jū nūvede uz nacelim: atmasdams kolpōšonu Dīvam, jys nūsadeve bezdīveigai dīvaklu kaļpeibai.
16. Žeidu vaļsts sasadola
Pēc Salomona nōves, jō vaļsts tyka sadaleita (980. g. pyrms Kr.). Tikai Jūdas un Benjamiņa ciļtis palyka uzticeigas jō dālam kēneņam Roboamam un izveidōja Jūdas vaļsti, kuras golvas piļsāta beja Jeruzalima. Pōrējōs 10 ciļtis par kēneņu sev izvēlēja Jeroboamu, kura vaļsts sōce sauktīs par Izraeļas vaļsti, ar golvas piļsātu Samariju.
Izraeļa atmat sovu tāvu ticeibu un sajam strōpi par tū.
Tymā pošā laikā šōs vaļsts piļsōni atmete sovu ticeibu, uzcēle sev svētneicu Samarijā un īvede dažaidus rībeigu dīvaklu gūdynōšonas veidus. Tōpēc Dīvs atstōja jūs, un jī nūkliva pogōnu kēneņa Salmanasara varā, kurs izpūsteja Izraeļas vaļsti uz vysim laikim un tautas lelōkū daļu aizvede uz Asiriju. Izraeļas vaļsts beja pastōvējuse 253 godi. Izpūsteitajā zemē nūsamete dzeivōt pogōnu ciļtis, kuras, sasajaucūt ar atlykušajim izraelīšim, palyka par vīnu tautu. Šū jaunū tautu sauce par samarīšim. Jī gūdynōja eistū Dīvu un ari dīvaklus. Tikai vālōkajā laikā jī atmete dīvaklu gūdynōšonu.
Jūdas nauzticeiba un strōpes
Ari Jūdas vaļsts pīdzeivōja atkōrtōtas Dīva strōpes par tōs īdzeivōtōju pōrkōpumim. Beidzūt Nabukodonosors II 606. g. pyrms Kr. ījēme Jeruzalimu, izlaupeja svētneicu, pajēme svātūs traukus un Ielu skaitu īdzeivōtōju aizvede uz Babilonu. 588. g. pyrms Kr. jys piļneigi nūpūsteja Jeruzalimas templi un pošu piļsātu. Pādejū Jūdas kēneņu, kūpā ar pōrejū īdzeivōtōju daļu aizvede par vērgim uz Babilonu. Juda tūmār natyka iznycynōta leidzeigi Izraeļas vaļstei, kura beja atmatuse sovu tāvu ticeibu.
17. Pravīši breidynōja tautu
Vysas šōs borgōs Dīva strōpes nikaidā ziņā nabejā ūmai un nagaideiti nōkušas par Jūdas vaļsti. Dīva apskaidrōti veiri — pravīši tūs ilgi īprīkš beja breidynōjuši, sovus vōrdus apstyprynōdami ar breinumim, aicynōdami tautu uz atsagrīzšonu un gondarejumu par grākim. Šī poši pravīši sludynōja ari pīdūšonu tim, kas nūžālōs un gondareis.
Pravīši īprīkš sludynōja ari par nōkamū Pesteitōju
Pravīšu grōmotōs, kas saraksteitas daudzus godu symtus pyrms Kristus, ir losomi vysseikōkī Dīviškō Pesteitōja dzeives un cīsšonu apstōkli. Pīmāram taidi, ka: Jys dzims nu Jaunovas Betlejemē, Jō mōceišonas dorbs, Jō breinumi, Jō cīsšonas, nōve un augšanceļšonōs, Svātō Gora atsyuteišona, Jeruzalimas iznycynōšona, pogōnu atsagrīzšona, Kristus Bazneicas spūžums utt. Pravīts Danieļs pat īprīkš pasludynōja laiku, kurā īsarass Pesteitōjs. Lelōkī nu pravlšim beja: Elijass, Elizejs, Izajass, Jeremejs, Ezekieļs un Danieļs.
18. Augstas tykumeibas pīmāri
Babilonas vērdzeibas laikā izcylus augstu tykumu pīmārus ir uzrōdejuši Tobijs, sirdsskaidrō Zuzanna, Danieļs un trejs jaunekli guņs ceplī.
Gyusta beigas un Jeruzalimas tempļa atjaunōšona
Babilonas gyusts jau beja ildzis 70 godu, kod Persijas kēneņš Kirs ījāme Babilonu un, Dīva īdvasmōts, atļōve žeidim atsagrīzt sovā zemē un uzceļt templi Jeruzalimā. Eisā laikā tys tyka uzcaits. Vacī cylvāki, kas beja redzējuši īprīkšejū templi, žālōjos, ka šys nav tik krōšnys, kai īprīkšejais. Bet pravīts Egejs jim īprīkš sludynōja, ka šō tempļa gūds byus daudz lelōks nakai īprīkšejō, jo tymā īnōks „tautu seņ gaideitais“ Mesija. (Eg. 2:8—10.)
19. Dīvkolpōjumi jaunajā templī
Esdras un Nehemijs atjaunōja dīvkolpōjumus saskaņā ar lykumu, sakūpōja Svātus Rokstus, kuri nu šō laika ryupeigi tyka laseiti un skaidrōti. Tauta raudōja un sirsneigi nūžālōja sovas vaines. Žeidi nikod vairs naatsagrīze pi dīvaklym, kas jūs tāvim sagōdōja tik daudz cīsšonu jūs gyustnīceibas laikā.
Kēneņš Antioks un Makabeji
Vālōk, kod Sirijas kēneņš Antioks mēginōja pīspīst žeidus pīlyugt dīvaklus, tī, sova vērsprīstera Matateja un jō dālu vadeibā, drūšsirdeigi tam pretōjōs. Sērmgaļva Eleazara cyldonō pīmāra aizrauti, septeni Makabeju brōli un jūs varūneigō mōte cīte vysdrausmeigōkōs mūkas un myra, bet napīkryta pōrkōpt Dīva lykumu. (170,-—143. g. pyrms Kr.).
20. Ilgas pēc Pesteitōja un cylvāku samaitōteiba
Tyukstūšas godu beja nūtecējušas nu cylvāku radeišonas un beja pīsapiļdejušas zeimes, kurom beja jōnōk pyrms pasauļa Pesteišonas īsarasšonas. Ar korstom ilgom žeidu tauta tū gaideja. Ari storp pogōnim beja izaplatejuse pōrlīceiba, ka ir jōnōk lelam vaļdinīkam žeidu tautā. Bet samaitōteiba, kaidā pasauļs beja īgrimis, beja naaprokstama. Žeidi gon vēļ atzyna vīnu patīsū Dīvu. Bet ari jūs vydā beja radušōs taidas bezdīveigas sektas, kai farizeji un saduceji, kurōs vaļdeja dziļa morāliskō pagrymšona. Vairums nu tūs lūceklim Dīvu gūdynōja vīneigi ar lyupom, pa tū laiku, kod jūs dzeivi un uzvedeibu nūsaceja un vadeja jūs siržu ļaunōs kōreibas.
Pogōnu stōvūklis
Vysas pōrejos tautas, pat vysizgleitōtōkōs nu tom, kai grāki un romīši — pīkūpe vysapkaunojūšōkū dīvakleibu. Jim beja napōrradzams dīvu un dīvīšu skaits, kurim jī cēle tempļus, uperēja uperus, salīkūt pat cylvākus uperūs. Sovim dīvim un dīvītem jī pīskaiteja vysaidus natykumus un tūs natykumu atdarynōšonu sovā dzeivē jī uzskateja par lobōkū sovu dīvāklu pagūdynōšonu. Kaids beja pogōnu morāliskais līmiņs, tū līcynoj sv. Pōvuls, kurs soka: „... jī ir vysaidom nataisneibom, ļaunprōteibom, natikleibom, montkōreibom, ļaunumim pōrpiļdeiti; jī ir pylni skaudeibas, slapkaveibu, streidu, viļteibas, nadorbu, mēļneseibas; jī naslaves cālōji, Dīva neidēji, kengōtōji, augstprōteigi, līleigi, ļaunumu izgudrōtōji, napaklauseigi vacōkim, naprōteigi, nasaticeigi, cītsirdeigi, nauzticeigi, nažēleigi“. (Rom. 1:29—31).
Glōbīņs dziļōkajā pagrymšonā
Kas tod byutu varējis glōbt ciļvēci nu dziļō pagrymuma? Vīneigi Dīvs. Jys tū ari dareja. Kai Jys beja sūlejis myusu pyrmdzymdynōtōjim paradizē un kai tū pravīši beja īprīkš sludynōjuši, Jys parōdēja ciļvēcei žālsirdeibu, kod tei beja vysdziļōk pagrymuse; Jys tai atsyuteja Pesteitōju, kai sv. Jōņs sovā Evangelijā soka: „Dīvs tai mīļōja pasauli, ka deve sovu Vīndzymušū Dālu, lai ikvīns, kas uz Jū tic, napazyud, bet īgyun myužeigū dzeiveibu“. (Jņ. 3:16).
- Myusu zynōšonas par ciļvēces sōkumu bolstōs uz Dīva atklōsmes. Tei sovukōrt ir pōrāka un drūšāka par kotru teiri ciļvēceigū zynōtni. Šū dīviškū atklōsmi satur sevī Svāti Roksti, kas zam Dīva īdveismes ir saraksteiti. Kristus, Dīvs-Cylvāks, runōdams par cylvāku radeišonu, nikod nav apšaubejis Svātūs Rokstu stōstu par cylvāka rasšonūs uz myusu planētas. Tai, pīmāram, runōdams par lauleibu, Jys soka: „... nu radeišonas sōkuma Dīvs jūs radeja kai veirīti un sīvīti.“ (Mk. 10:2.)
- Bet kai par daudzom cytom Dīva atklōtom patīseibom, ari par pasauļa un cylvāka rasšonūs ir izgudrōtas dažaidas teiri ciļvēceigas teorijas. Tūs autori vysbīžok ir bejuši zynōtnīki. un dūmōtoji, kas, natycādami Dīva asameibai, ir nūlīguiši Svātūs Rokstu īdvesmi un apgolvojuši, ka tys, kū mes saucam par Svātim Rokstim, asūt teiri ciļvēceigs dorbs, kai vysas cytas cylvāku saraksteitōs grōmotas. Atbiļdi uz tū, kai ir radīs pasauļs un vysi radejumi, kas tymā atsarūn, īskaitūt pošu cylvāku — jī ceņšōs sameklēt pošā dobā, nūlīdzūt voi īrūbežojūt Vysvareigō Radeitōja īsajaukšonu. Taidā ceļā ir rodušīs vairōkas teorijas. Vīna nu tom ir:
- Evolucija (atteisteiba). Ar šū vōrdu mādz saukt sistemas, kas apgolvoj, ka dobā vyss ir radīs atteisteibas (evoLucijas) ceļā, kod zamōkōs formas pošas nu sevis byutu pōrgōjušas augstōkajōs un piļneigōkajos, kod nadzeiivō doba poša nu seviis, bez kaida ōrejō cālūņa, byutu davuse sōkumu dzeivajom byutnem, un zamōkōs dzeivōs byutnes pakōpeniski byutu pōrgōjušas augstōkajōs. Tai, pīmāram, cylvāks byutu radīs nu mērkača.
Šaidim apgolvojumim nav piļneigu zynōtnisku pīrōdejumu.
Pat apzineigi pīlītōti vyltōjumi nav spējuši tū nūslēpt. Kai pīmāru var minēt, tai sauktu, „Pekinas cylvāku“, kura vyltōjums ilgi un veikli ir bejis slāpts. Par mynātū „cylvāku“, jyusmōja ari Teilhards de Chardins, pēteidams tō golvas kausu un apgalvōdams, ka tys asūt bejis aizvēstures cylvāks. Nu Francijas tyka ataicynōts Dr. Boule, leōkō autoritate golvas kausu pētnīceibā, kurs tūmār atzyna, ka tys nav nikas vairōk, kai mērkača golvas kauss.
Nasaverūt uz tū, ka atteisteiba (evoLucija) zynōtniski nav pīrōdeita, tycātōju un pīkritēju tai natryukst, ari šudiņ.
- Poligenisms. Sūplōk evoLucijas teorijai pastōv kaida cyta teorija, kuru sauc par poligenismu, kas preteji Svātim Rokstim, mōca, ka ciļvēces dzymums asūt radīs nu vairōkim pyrmdzymdynōtōju pōrim. Ari šōs teorijas propagandists (storp cytim) ir bejis Teilhards de Chardins. Šū teoriju seviški ir nūsūdejis pāvests Pijis XII enciklikā Humani Generis. Ari šei teorija nav zynōtniski pīrōdeita.
Obejas mynātōs teorijas ītīpeigi teik atbaļsteitas, tōpēc ka ir speciāli dūmōtas kai pretstots katōļu Bazneicas mōceibai, kura kūpā ar sv. Pōvulu soka: ... kai vīna (cylvāka vainas dēļ par vysim cylvākim nokuse pazudynōšona, tai Vīna taisneibas dēļ par vysim cylvākim nōcis attaisnōjums dzeiveibai“ (Rom. 5:1). Vīnveideigs ir ciļvēces dzymums, tōpēc Dīvs syuteja ari vīnu Pesteitōju. Šamā sakareibā daudz vērteiigu nūrōdejumu satur sevī pāvesta Pija XII enciklika Divino Afflante Spiritu.
II Kristus vēsture
21. Jezus dzimšona Betlejemē
Pasauļī vaļdeja mīrs. Augusts beja Romas keizars, idumejīts Herods beja jūdu (Jūdas ciļts) kēneņš, kod Dīva sūlejums (verīs 8. nru) un pravīšu īprīkš sludynōjumi pīsapiļdeja. Dzyma Jezus Kristus, Dīva Dāls un pasauļa Pesteitōjs. Jys dzyma Betlejemes nūmales vacūs ceļtņu gryvaklūs, nu Jaunovas Marijas, kura pīdarēja pi kēneņa Dovida pēcnōcējim. Pasauļa Pesteitōja dzimšonu engeli pasludynōja Betlejemes gonim, un naparostō zvaigzne tū pošu pasludynōja austrumu gudrajim.
Bēgšona uz Egipti
Kēneņš Herods kotrā ziņā gribēja sameklēt Dīviškū Bārnu, lai nūslapkavōtu. Bet uz Dīva pavēli, Jezups, Jezus audžu tāvs, aizbēga ar Jū un Jō Mōti uz Egipti un tur palyka leidz Heroda nōvei.
Jezus Jeruzalimas svētneicā
Atsagrīzis nu Egiptes, Jezus dzeivōja sovunūslāptū dzeivi Galilejas piļsēteņā Nazaretā, padūts sovim vacōkim un pīsajimdams „gudreibā, godūs un žēlesteibā pi Dīva un cylvākim“, (Lk. 2:52.) Kod Jezum beja 12 godu, Jys kūpā ar sovim vacōkim aizgōja uz Jeruzalimu svinēt Leldīnes svātkus voi Pasoveru. Jys svētneicā palyka trejs dīnas un pīsadaleja Rokstu mōceitōju sapuļcēs. Ar sovim gudrim vaicōjumim un atbiļdēm Jys pōrsteidze Rokstu un lykuma mōceitōjus.
Jezus pījam kristeibu
Kod Jezum beja 30 godu, Jys gōja uz Jordana upi pi Jōņa Kristeitōja, lai tys Jū nūkristeitu. Kod pēc kristeibas Jys izkōpe nu yudina, Svātais Gors bolūža veidā nūsalaide vērs Jō un nu dabasim atskanēja bolss, kas sōcējā: „Šys ir Muns mīļais Dāls, kurs Maņ labpateik“. (Mt. 3:17.)
22. Jezus tuksnesī
Pēc kristeibas Jezus aizgōja tuksnesī, kur vīntuleibā, gavejūt un lyudzūtīs Jys pavadeja 40 dīnas un 40 naktis.
Jezus sludynoj Evangeliju
Pēc tuksnesī pavadeitom 40 dīnom un naktim, Jys īsōce sludynōt Evangeliju, tys ir, prīcas vēsti par Dīva vaļsteibu. Jys apceļoja vysu Palestinu, un sovu dīviškū mōceibu un tōs patīseigumu Jys apstyprynōja ar sovu svātū dzeivi, kai ari ar breinumim un pravītōjumim. Tī, kas Jū dzērdēja, breinōjōs un beja pōrsteigti. Leli cylvāku pulki gōja Jam leidzi, slavēja un cyldynōja Jū par patīsu Mesiju, saceidami, ka „nikod cylvāks nav tai runōjis, kai šys Cylvāks“. (Jņ. 7:46).
Apostolu izvēle
Nu sovim sekōtōjim Jys izlaseja 12 veirus, kurus nūsauce par apostolim voi ziņnešim. Tim beja jōbyut par Jō mōceibas un dorbu līcinīkim, un pēc tam, kod Jys byus pajimts uz dabasim, jim byus jōsludynōj vysom tautom, kū beja dzērdējuši un redzējuši. Apostolu vōrdi ir šaidi: Seimaņs, nūsaukts par Pīteri, jō brōļs Andryvs, Jākubs (vacōkais), Zebedeja dāls un jō brōļs Jōņs, Filips un Bārtuļs, Tomass un Matejs, Jākubs (jaunōkais), Alfeja dāls un jō brōļs Tadejs, pa breižim saukts par Judu, Seimaņs Zalots un Judašs Iskariots, kurs vālōk Pesteitōju nūdeve. Bez apostolim, Jezus izlase ja vēļ 72 mōcekļus „un syuteja tūs pa divi sova vaiga prīškā vysōs piļsātōs un vītos, kur Jys dūmōja īt.“ (Lk. 10:1.)
Kristus Bazneicas kūduls ar Pīteri prīkšgolā
Divpadsmit apostoli un 72 mōcekli un cyti, kas piketa Jezus mōceibai, veidōja tōs vysu ticeigūs savīneibas kūdulu, kū mes saucam par Kristus Bazneicu. Kristus nūzeimoja Pīteri par radzamū šōs apvīneibas golvu vērs zemes un nūsauce jū par kliņti, uz kuras Jys uzceļšūt sovu Bazneicu, kuru eļnes vōrti nauzvarēšūt un apsūleja jam dabasu atslēgas. (Verīs: Mt. 16: 18—19.)
23. Jezus labdareiba un cylvāku napateiceiba
Jezus izrōdeja žeidu tautai taidu labvēleibu, kaidu nivīns nikod tai nav parōdejis: Jys dareja vasaļus vysaida veida slymūs, oklus dareja redzeigus, klybim atdeve spēju staigōt, pat nūmyrušūs izsauce atpakaļ pi dzeiveibas. Ar vīnu vōrdu, Jys remdēja vysaida veida cīsšonas un bādas. Nasaverūt uz vysu, Jam beja daudz īnaidnīku, seviški storp Rokstu mōceitōjim un farizejim, kuri Jū īneida tōpēc, ka Jys atklōti jim pōrmete jūs grākus un natykumus, kai ari tōpēc, ka Jys nagribēja nūdybynōt laiceigu vaļsti, kurā jī varātu ījimt augstus omotus. Jī nūvāroja kotru Jō vōrdu un darbeibu, bet nikai navarēja pīrōdeit, ka Jys byutu nūdarejis kaidu grāku voi nalykumeibu.
Jezus pīceļ Lazaru nu myrūnim. Svineigs gōjīņs Jeruzalimā
Trešajā sovas atklōtōs dzeivas godā, eiši pyrms paschas voi Leldīnem, Jezus pīcēle nu myrūnim Lazaru, kurs beja kopā pavadejis četras dīnas. Cylvāki, dzērdādami par šū breinumu, beja ļūti sajyusmynōti. Kod Jezus gōja uz Jeruzalimu, tauta Jū satyka ar olĪvu zorim rūkōs, klōja sovas drēbes uz ceļa, pa kuru Jys jōja uz ezeļa. Jī sauce: „Iiozanna Dovida Dālam, svēteigs, kas nōk Kunga vōrdā, hozanna augsteibā!“ (Mt. 21:9.) Šei svineigā īīšona Jeruzalimā augstōkā mārā sanyknōja Jō īnaidnīkus, un nu šōs dīnas, jī meklēja vīneigi izdeveigu breidi, lai Jū nūgalynōtu.
24. Vyssvātōkō Sakramenta istōdeišona
Jezus zynōja, ka Jō lelūs cīsšonu laiks ir klōt. Pasadūdams sova dabasu Tāva grybai, Jys sasagatavōja aizīšonai nu šō pasauļa. Tymā laikā, kod, saskaņā ar žeidu lykumu, Jys kūpā ar sovim apostolim ēde Leldīņu (paschas) jāru, Jys pajēme maizi sovās svātajōs un cīnejamōs rūkās, pacēlis sovas acis uz dabasim, uz sovu Vysvareigū Tāvu, pasateice, svēteja, lauze un deve sovim mōceklim, saceidams: „Jemit un ēdit, tei ir Muna Mīsa, kura par jyusim tiks nūdūta“. Pēc tam Jys jēme biķeri ar veinu tymā, otkon pasateice, svēteja un deve sovim mōceklim, saceidams: „Jemit un dzerit vysi nu tō, tys ir muns Jaunō Testamenta Asnis, kurs par jyusim un par daudzini tiks izlīts grāku atlaisšonai. Dorot tū Mani pīmynādami“. Tai Jezus īstōdeja svātū Eucharistiju, kurā, zam maizes un veina izskota, Jys patīsi dūd Pats Sevi myusu dvēselem par bareibu. Pēc pādejom vakareņom, Jezus kaidu laiku ļūti sirsneigā veidā runōja sovim apostolim un apsūleja atsyuteit jim Īprīcynotoju Svātū Goru, Kurs īmōceis jūs vysam un paliks pi jim uz vysim laikim.
25. Jezus Olīvu dōrzā
Nu pādejūs vakareņu mōjas Jys kūpā ar apostolim dēvēs uz Getsamani, lai tur lyugtūs Olivu kolnā.
Tur Jys sovom gora acim redzēja sovas nōkamōs cīsšonas un drausmeigi tōs pōrdzeivōja. Sōpu agonija beja tik Iela, ka ašņa svīdri pilēja uz zemi. „Jys kryta uz sova vaiga, lyudze Dīvu un saceja: Muns Tāvs, jo tys ir īspējams, tod lai šys bikers īt Maņ sacyn. Tūmār na kai Es grybu, bet kai Tu“. (Mt 26:39.)
Jezus pasadūd sovu īnaidnīltu rūkōs
Tymā pošā laikā Judašs, kūpā ar bruņōtim veirim, tyvōjōs pi Jō. Jezus ļōve Sevi sajimt, sasīt un aizvest augstōs padūmes prīškā, kur Jys vysaidi tyka izsmīts, apspļauts un vaigā systs. Vērsprīsteri, lai dabōtu nōves sprīdumu, Jū syuteja pi Romas pōrvaļdinīka Pilata, kurs sovukōrt Jū aizsyuteja pi kēneņa Heroda. Bet nivīns nu tim naatroda pi Jō nikaidas vaines. Nasaverūt uz tū, Jys tyka nūšausteits un ar ērškeižim apkrūņōts.
Jezus teik nūtīsōts uz nōvi
Beidzūt, augstūs prīsteru un sanyknōtō pyuļa draudu īspaidā, Pilāts atbreivōja nu cītuma slapkovu Barabu, kuru žeidi lobōk gribēja redzēt breivu nakai Jezu. Jezum turpretim pīsprīde nōvi uz krysta.
26. Jezus mērst uz krysta
Jezum, kai vyslelōkam nūzīdznīkam, tyka pavālāts nest krystu uz Kaļvarijas kolnu. Tur Jys tyka pīkolts pi krysta storp divejim ļaundarim. Pīsapiļdeja tys, kū par Jū pravīši beja īprīkš sludynōjuši. Jō rūkas un kōjas beja noglom caurdūrtas. Karaveiri sadaleja sovā storpā Jō svārku, matūt kauleņus par tū. Slōpu dzēsšonai jī pasnēdze Jam žulti sajauktu ar etiķi. Augstī prīsteri un tautas vacōkī zūbōjōs par Jū. Vysu tū Jezus cīte ar apbreinōjamu mīru un lānprōteibu. Jys pat lyudzēs par sovim īnaidnīkim, saceidams: „Tāvs, pīdūd jim, jo jī nazyna, kū dora“. Trejs stuņdes Jezus korōjōs uz krysta, cīsdams šausmeigas sōpes. Saule aptymsa un vysa doba sarōja. Beidzūt Jys skaļā bolsā īsasauce: „Ir izpiļdeits! Tāvs Tovōs rūkōs Es atdūdu Sovu Goru“. Jys nūlīce golvu,un Jō Sirds pōrstōja pukstēt. Jō mēršonas breidī nūtyka Iela zemes trice, apkōrtējōs kliņtis plaisōja, svētneicas aizkors pōrpleisa nu augšas leidz apakšai, myrušūs kopi atsadareja, un daudzu svātūs mīsas, kas beja paglōbotas, augšancēlēs un pasarōdeja dažim Jeruzalimā. Romīšu symtnīks un karaveiri, kas stōvēja krysta tyvumā, beja ļūti pōrsteigti, un symtnīks īsasauce: „Patīsi Tys beja Dīva Dāls!“ Tai Jezus beja gondarejis par myusu grākim, un na tikai par myusu, bet ari par vysa pasauļa grākim, (Sal. I Jņ. 2:2.)
27. Jezus teik nūguļdeits kopā un apsorgōts
Tys nūtyka Lelajā Pīktdīnē ap trejom stuņdem pēcpusdīnē, kod Jezus nūmyra. Lai pōrsalīcynōtu, ka Jezus teišam ir miris, vīns nu karaveirim ar škāpu pōrdyure Jam sōnu, nu rātas iztecēja asnis ar yudini. Mīsa tyka nūjimta nu krysta un nūguļdeita kopā, kas beja īreikōts kliņtī. Žeidi kopu aizvēre un nūvītoja sardzi pi tō.
Jezus augšanceļās un dūd apostolim pādejūs reikōjumus
Bet trešōs dīnas agrā reitā, pyrms saules lēkšonas, nūtyka jauna zemes trice, un Kristus, Kas beja krystā pīkolts un miris uz tō, lelā spūžumā nyu augšancēlēs un izgōja nu kopa. Jys bīži pasarōdeja sovim mōceklim, vuiceja jūs par Dīva vaļsteibu, tys ir, par Bazneicu. Jys deve jim varu atlaist grākus, un Pīteri īcēle par Bazneicas golvu, saceidams: „Goni Munus jārus, goni Munas vuškas“. (Jņ. 21:15., 17.) Kod pādejū reizi Jys pasarōdeja vīnpadsmit apostolim, Jys jim pavēlēja īt un sludynōt vysam pasauļam Evangeliju un cylvākus kristeit Tāva un Dāla un Svātō Gora vōrdā. Jys jim deve tū pošu varu, kaidu beja sajēmis nu sova dabasu Tāva, Jys apsūleja ar jim byut pa vysom dīnom leidz pasauļa beigom. Beidzūt,četrudasmytā dīnā pēc sovas augšanceļšonōs, Jys vede sovus mōcekļus uz Olīvu kolnu, tur Jys, pacēlis sovas rūkas, jūs svēteja, un tymā pošā laikā, jim radzūt, Jys pasacēle gaisā un aizgōja uz dabasim.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Josifs Ročko »
“Pi myusim Latgolā” sasateik ar Treju Zvaigžņu ordiņa sajiemiejim nu Latgolys
Kai jau kotru godu vaļsts svātku laikā, arī itūgod Latvejis vaļsts prezidents i ordiņu kapituls par seviškim nūpalnim Latvejis vaļsts lobā padeve Treju Zvaigžņu ordiņus. Ar Josifu Ročko i Andri Vaivodu, kuri tyka apbolvuotiSkaiteit vaira »
Daugovpilī prezentēs izdavumu “Ebreju Latgola”
17. februarī 15.00 Latgolys Centraluos bibliotekys (LCB) pasuokumu telpā nūtiks Daugovpiļs nūvodpietnīka Josifa Ročko trilingvaluo ceļveža “Ebreju Latgola” prezentaceja, informej bibliotekys puorstuove Tatjana Hodokova. Izdavuma veiduošonu finansiali atbaļsteja Daugovpiļs piļsātys dūme, Latgolys regiona atteisteibysSkaiteit vaira »
Izdūta jauna gruomota par Latgolys ebrejim
25. oktobrī 15.00 Latgolys Centraluos bibliotekys pasuokumu telpā (Reigys īlā 22a, 3. stuovā) nūtiks Josifa Ročko gruomotys “EBpeи B ЛaTraлии. ИcTopичeckиe oчepkи” 2. siejuma prezentaceja, informej bibliotekys puorstuove Inga Gedžūne. Gruomota izdūta ar Daugovpiļs dūmis atbolstu iSkaiteit vaira »


text:
Mieneša arhivs: March 2017 »
Grupa “Gandreiž 10nīkā” pīduovoj dzīsmi “Ješka”
Alternativuo pankroka grupa “Gandreiž 10nīkā” klauseituojim pīduovoj jaunu dzīsmi “Ješka”, kuru poši sauc par muzikali teatralu šedevru. Paradzāts, ka dzīsme byus atrūnama grupys tūpūšajā trilogejis albumā, kuruo pyrmuo daļa paradzāta jau vosorāSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” – par latgalīšu volūdys tīseibom i statusu
Pādejā laikā izskanējuse informaceja, ka Vaļsts volūdys centrys naatbolsta, ka iz tūpūšuo Latgolys kongresa symtgadei veļteituo pīminekļa planavuotī uzroksti byus tik latgalīšu rokstu volūdā. Paraleli tim teik pīpraseits izvītuot uzrokstus ari latvīšu literarajā volūdā.Skaiteit vaira »
Damierstais Latgolys kongresa dalinīks: latvīšu strielnīks podporučiks Donats Lāčkājs-Lācis
Autors: prof. Ēriks Jēkabsons, LU Viesturis i filozofejis fakultate Latgolys kongresa prīškviesture Itūgod palīk 100 godu, kūpš Rēzeknē nūtyka pyrmais Latgolys kongress, kurs palyka par pagrīzīņa punktu vysys Latvejis viesturē. 1917. goda 26.–27. aprelī (piecSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” – par “Dyrbinim” i Juoni Krivtežu
Svietejūt Jezupa dīnu, raidejums “Pi myusim Latgolā” gastej Daugovpiļs nūvoda kulturys centrā “Vārpa”, kur jau 10 godu dzīd, doncoj i muzicej folklorys kūpa “Dyrbyni”, kai arī sasateik ar Latgolys šmakovkys dadzynuotovys saiminīku Juoni Krivtežu. LaiksSkaiteit vaira »
Satikt sovus meistarus varēs ari Latgolā
Nu 31. marta da 2. apreļa vysā Latvejā tautys lītiškuos muokslys meistari, amatnīki, stuostnīki, tautys teicieji, muzykanti i dzīduotuoji aicynuos iz tradicionalū pasuokumu “Satiec savu meistaru”. Pasuokuma ītvorūs vysaiduokys nūtikšonys paradzātys ari Latgolā. Baļtinovā varēs vuiceitīsSkaiteit vaira »
Maja suokumā Rēzeknē atkluos Latgolys kongresa symtgadei veļteitu izstuodi
3. majā Latgolys Kulturviesturis muzejā tiks atkluota tematiska izstuode “Pāri slieksnim”, kas veļteita viesturiskai nūtikšonai – Pyrmajam Latgolys kongresam, informej muzejpedagoge Inese Ločmele-Jansone. 1917. goda 9.-10. majā (piec vacuo stila 26.-27. aprelī) Rēzeknē nūtykaSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” diskuseja par 1917. goda Latgolys kongresu
Latvejis Radejis raidejumā “Kolnasātā” itūreiz diskuseja par 1917. goda Latgolys kongresu. Tūreiz, pyrma 100 godu, latgalīši nūsprīde apsavīnuot ar puorejim latvīšim. Tūlaik par naatkareigu Latveju vēļ narunuoja, tok Latveja tyka dybynuota. Raidejums vaicoj, kas nūtykaSkaiteit vaira »
Roksti latgaliski. 7. nūdarbeiba
Turpynojam pīduovuot materialu latgalīšu rokstu volūdys apgiušonai. Pamats aizdavumim jimts nu 2007. godā LR Tīslītu ministrejis Vaļsts volūdys centra izdūtajim Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim. 7. NŪDARBEIBA Eipašeibys vuordu, kuortys skaitļa vuordu, vītnīkvuordu i divdabu veirīšuSkaiteit vaira »
Jelgovā reit atkluos Osvalda Zvejsalnieka izstuodi
Jelgovys Sv. Treisvīneibys bazneicys tūrnī nu 17. marta da 11. maja byus apsaverama Osvalda Zvejsalnieka gleznu izstuode “Baltās baznīcas un Spānija”, informej Jelgovys regionalais turisma centrys. 17.martā 17.00 paradzāta izstuodis atkluošona i sasatikšona arSkaiteit vaira »
Golda dzīšmu i gveļžu saīts Dagdā itūgod par kuozu temu
Dagdys nūvoda Tautys nomā 23. aprelī 15.00 nūtiks XIV Golda dzīšmu i gveļžu saīts “Auni kuojas, laksteigola!”, informej Dagdys nūvoda Folklorys centra vadeituoja Inta Viļuma. Dalinīki tam var dasasaceit da 19. apreļa. Ir jauSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” gastej Latgolys puorstuovnīceibā Reigā
Itūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej popularuokajā latgalīšu puļciešonuos vītā Reigā – Latgolys puorstuovnīceibā. Puorstuovnīceiba Reigā dorbojās jau nu 2014. goda, tuos mierkis ir veicynuot Latgolys planavuošonys regiona pošvaļdeibu kapacitati i snēgt atbolstuSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” – par Rēzeknis nūvoda uzjiemiejim i skriejiejim
Pārnejuo goda Rēzeknis nūvoda veiksmeiguokajim uzjiemiejim 19. martā Latgolys viestnīceibā GORS tiks padūtys bolvys vysaiduos nominacejuos. Raidejums “Pi myusim Latgolā” sateik puors nu potencialūs bolvys sajiemieju. Taipoš raidejumā vareiba sasatikt ar aktivuokajim Rēzeknis pusisSkaiteit vaira »
Stuostu cyklys par Latgolys kongresu
Desmit stuostu garumā Latvejis Radeja stuosteja par Latgolys kongresa viesturi i nūzeimi. 1917. godā nūtykušajā kongresā Latgolys latvīši lēme par apsavīnuošonu ar puorejim latvīšim, tys beja nūzeimeigs pagrīzīņa punkts Latvejis vaļsts i latvīšu nācejisSkaiteit vaira »
Apreļa beiguos Latgolys viestnīceibā GORS svieteis Latgolys kongresa symtgadi
27. aprelī Latgolys viestnīceibā GORS, simboliski īzeimejūt Latgolys kongresa symtgadis atceri i Latvejis vaļsts symtgadi, tiks izruodeits atjaunuotais literari muzykalais izvadums “Francis”, kas veļteits gareidznīkam, literatam, vaļstsveiram i sabīdriskajam darbinīkam Fraņčam Trasunam, pīduovuota dažaidaSkaiteit vaira »


text:
25.09.2014
Foto-orientiešonuos „Vokora styga” Reigā
Ik godu LgSC jaunūs studentus i tūs, kas reidzinīki jau kaidu laiceņu, aicynoj īpazeit tyvuok Reigu i piļsātys latgaliskuos vītys. Ari itys gods nav iznāmums, i vysi meili aicynuoti iz foto-orientiešonūs „Vokora styga” 30. septembrī. Sasatikšona 18:00 pi Breiveibys pīminekļa. Myusus atpazeisi piec čivynuošonys latgaliski! Vālams da 28. septembra iz e-postu reiga@lgsc.lv dasaceit komandu 2-3 cylvāku sastuovā. Ka nav komandys bīdru, ni bāda – atej vīns i “draudzeņu” atrassim iz vītys. Leidza naaizmiersti fotoaparatu, var iztikt ar telefonā asūšū!
Mudruokūs i atjauteiguokūs dalinīkus gaida puorsteiguma bolvys! Piec pasuokuma vysi kūpeigi pasaļustēsim Folkklubā Ala (Peldu ūļneica 19).
Leidzeigī roksti:


text:
Jau tradicionali Adventa laikā Daugavpilī nūtyka literari muzykalais pasuokums “Latgalīts Latgalīšam draugs”, kurs puļcieja vīnuvīt Daugavpiļs apleicīņa literatus i muzykantus. Kai jau īrosts pasuokuma tema beja puordūmys, gaideišonys laiks, mīlesteiba, tok itūraizi pasoukumus nūtyka klubā “Artilērijas pagrabi”.
Pasuokumā ar sovom truopeigajom sirds haikom pīsadalieja Egita Terēze-Jonāne, ar gudrom atziņom iz dzeivis – Gunta Nagle, ar dzeju Anna Karpinska i Dagneja Bramane. Savukuort, par muzykalū dali itūgod beja pasaryupejusi Lidija Breska. Klauseituoju rynduos īsajuta LgSC draugi, bīdri i cyti daugavpilīši.
Kai atzyna pasuokuma dalinīki, labi, ka ir taidi cylvāki, kuri savad vysus kūpā, jo tikai komunikacejā i sadarbeibā rūnās pozitivys emocejis i īdvesma kasdīnai.


text:
Reizi mienesī žurnalā “Ir” teik publicāta latgalīšu sleja, kas viestej par aktualom nūtikšonom i vaicuojumim. Marta sleju ir sarakstejuse Maruta Latkovska, žurnaliste i Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2014” īgivieja par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturā.
Fragments nu slejis: Latgalīšu volūda tautu ir gluobuse i nu puorpūļuošonys, i nu puorsakrīvuošonys. Piec drukys aizlīguma latiņu burtim atceļšonys (1904) da 1940.goda latgaliski izguoja 32 nūsaukumu avīzis, 34 nūsaukumu žurnali i rokstu kruojumi, izguoja romani, stuosti, lugys, dzeja, fabulys. Nu 1768. da 2008.goda izdūta 71 latgalīšu ābece. Kū nu tuo vysa zinim niu, kū lītā līkam?
Pylnu tekstu var skaiteit irir.lv/2015/3/25/vinkuojeite
Slejis autori ir dažaidi Latgolys ļauds — kotru reizi cyts autors, cyta aktualitate, cyts stuosts. Autori teik aicynuoti eisā rokstā izsaceit sovu redziejumu par latgaliskū pasauli i latgaliskuo vītu pasaulī, pastuosteit par sovu pīredzi voi izsaceit sovu redzīni par aktualim vaicuojumim i nūtikšonom.


text:
Bolts gaismys spaits nu dabasu īkryta pasaulī, dzeivis problemys i pretrunys jū aplauze. Tok aizlauzts jis īsaspaitova symtim varaveiksnuos, cikom otkon puorsameja par boltu myglus susātivu...
Itei ir viņ īdūmuota verseja par Latgolys viesturē i kulturā ītekmeigys personeibys Franča Kempa i jam tyvūs cylvāku dzeivi. Raksteituojus interesejs na skrupulozi izpeiteit biografiskus faktus, a vaicuot, kas ir izcylys personeibys inspiracejis faktori, kai tuo laika politiskī redzīni i idejis izaver myusu dīnu kontekstā.
Tagi: Grāmatu jaunumi, Grāmatas latgaliešu valodā, Francis Kemps


text:
Daugovpiļs piļsātys pošvaļdeibys turisma atteisteibys i informacejis agentura nu da 30. septembra reikoj fotokonkursu “Daugavpils tūrisma objekts”, kuruo mierkis ir veikt muokslinīciski kvalitativu Daugovpiļs turisma objektu karteņu atlasi, tūs tuoluokai izmontuošonai piļsātys turisma marketinga materialūs, turisma sātys lopā visitdaugavpils.lv i publikacejom masu sazinis leidzekļūs, informej agenturys vacuokuo eksperte turisma jūmā Lolita Kozlovska.
Konkursa reikuotuoji nu dalinīku gaideis kartenis, kas atspīgeļuos Daugovpiļs cītūksni, Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centru, Latgolys zooduorzu, Dubrovina parku, Daugovpiļs nūvodpietnīceibys i muokslys muzeju, Saulis stuņdinīku, Andreja Pumpura skveru, Bazneicu kolnu, vysaidu religiskūs konfeseju dīvnomus piļsātys centrā i mikrorajonūs, Vīneibys nomu, Daugovpiļs teatri, Reigys īlu, Centralū parku, Daugovpiļs skrošu ryupneicu, Daugovpiļs kulturvidi (arhitekturu, piļsātys viesturiskū centru, pasuokumus), Daugovu, Strūpu azaru, aktivū atpyutu Daugovpilī i sporta pasuokumus.
Konkursā var pīsadaleit sevkurs foto entuziasts, fotoamatīrs voi profesionaļs naatkareigi nu vacuma i dzeivisvītys, īsyutūt na vaira par 10 digitalom karteņom JPEG, TIFF voi RAW formātā. Karteņu īsnīdziejam ir juobyut vīneigajam īsnīgtuo attāla autoram voi eipašnīkam. Natiks pījimtys ar grafiskuo dizaina programom modificātys kartenis, tok ir pīļaunama karteņu apstruode – gaišums i kontrasti. Nav pīļaunamys ari kolažys, mozaikys i kombinātī kadri. Kartenis nadreikst byut uzjimtys agruok par 2016. goda 1. janvari.
Konkursa uzvarātuoji tiks nūsaceiti ar konkursa Viertiešonys komisejis lāmumu, i konkursa rezultati tiks paziņuoti da 14. oktobra. Īsyuteitī dorbi tiks viertāti piec sekojūšu kritereju: atbiļsteiba konkursa temai; tehniskuo izpiļdejuma kvalitate; attāla muokslinīciskuo vierteiba; originalitate i kompozicejis izviele, sižets. Konkursa nūslāgumā pyrmūs treis vītu sajiemieji tiks apbolvuoti. Konkursa 1. vītys laureats sajims bolvu 50 eiro, 2. vītys – 30 eiro, nu 3. vītys – 20 eiro vierteibā.
Konkursa dorbi kūpā ar dasacejuma anketu juosyuta iz e-postu: turisms@daugavpils.lv, ar nūruodi – Foto konkursam.


text:
Nu 14. da 30. juļa Latgolys bazneicuos nūtiks tradicionaluos Latgolys vargaņu dīnys. Raidejumā “Pi myusim Latgolā” gastej vīna nu ituo pasuokuma organizatorem Guna Kise, kura atkluoj, ar kū itys pasuokums puorsteigs itūgod.
Guna Kise ir jauna i cīši talanteiga varganiste, kas ari poša vuica bārnus spielēt varganis Kuorsovā i Rēzeknē. Kai nūruoda varganiste, treis nedeļu garumā Latgolys vargaņu dīnu laikā nūtiks na viņ varganistu koncerti bazneicuos, nu ari tiks vuokti zīduojumi Kuorsovys Rūmys katuoļu bazneicys varganem.
Latgolys vargaņu dīnu mierkis ir na viņ popularizēt vargaņu muzyku, izgleituot klauseituojus, dagrīzt viereibu Latgolys dīvnomim, nu ari aicynuot nūviertēt i saglobuot myusu kulurviesturiskū montuojumu, bez kuruo bazneica nav īdūmuojama.
Kai jau cytus godus, ari itūgod Latgolys vargaņu dīnys tiks īskandynuotys ar koncertu Aglyunā, nu izskanēs Rēzeknē.


text:
2016. godā Rēzeknis Tehnologeju akademeja (RTA) planavoj suokt akademiskuos magistra studeju programys “Reģionālie mediji un komunikācija” realizaceju, informej studeju programys direktore Sandra Murinska-Gaile.
Cīši pīpraseituos medeju i žurnalistikys studeju programys da šam varēja vuiceitīs tik augstuokuos izgleiteibys īstuodēs Reigā i Vydzemis Augstškolā. Itūšaļt, jemūt vārā Latvejis medeju politikys nūstuodnis i vajadzeibu styprynuot medeju vidis profesionalizaceju Latgolys regionā, nūteik dorbs pi studeju programys “Reģionālie mediji un komunikācija” sagataveišonys, kab jaunajā studeju godā varātu uzjimt pyrmūs studentus vīneigajā itaida veida programā Latgolā.
Itei byus pyrmuo programa Latvejā, ari Baļtejā, kuruos pamatmierkis ir regiona masu medeju vidis studejis, partū ka itūšaļt informacejis i komunikacejis zynuotnis vierzīnī masu komunikacejis problemys regionā nateik atseviški akcentātys, koč i regionūs vītejī plošsazinis leidzekli vys vēļ ir nūzeimeigi informacejis vidis veiduotuoji.
Studeju programys mierkis ir sagatavēt kvalificātus specialistus dorbam regionalajūs medejūs (sajamamais akademiskais grads ir socialūs zynuotņu magistrs komunikacejis zynuotnē), partū ka strauji maineiguos komunikacejis vareibys i globalizacejis ītekme roda vajadzeibu piec komunikacejis specialistim, kas puorzynoj regiona specifiku i problematiku, muok kritiski i analitiski izviertēt informaceju i puorvolda jaunuokuos informacejis i komunikacejis tehnologejis.
Studeju programys specifiku i atškireibu nu cytom programom pamatoj moduļu sistema, kuruos ītvorūs teik akcentātys divejis nūzaris – latgalistika i medeju studejis. Programys pamatu veidoj latgalistikys moduļs, kab izprostu i apsazynuotu regiona situaceju, specifiku i vajadzeibys. Tys ītver padzilinuotu vītejuos latgalīšu žurnalistikys, volūdys, literaturys i folklorys vuiceišonūs. Programa ir vārsta iz Latgolys regiona izpieti i analizi, kas veidoj pamatu regiona medeju studejom. Itys moduļs paradzāts studentim, kas sajāmuši bakalaura gradu socialajuos zynuotnēs. Sovukuort medeju studeju moduļs – studentim, kas sajāmuši humanitarū bakalaura gradu i gryb vuiceitīs studeju kursus medeju organizaceju vadeibā, medeju psihologejā, planavuošonā i mārketingā. Programys eistynuošonā pīsadaleis RTA, Vydzemis Augstškolys, Biznesa augstškolys “Turība” vuiceibspāki, kai ari masu medeju eksperti i profesionali, kas puorstuov kai vītejūs, tai nacionalūs masu medejus.
Obeju moduļu realizacejā nūzeimeiga lūma teik pīškierta inovaceju izmontuošonai medeju i tūs satura veiduošanā, partū studenti pastyprynuoti vuiceisīs medeju dizaina i tehnologeju teņdeņcis RTA Multimedeju studejā, kas itūšaļt teik īkuortuota i dataiseita tam, kab studenti varātu realizēt vysaidus medeju projektus.
Karteņa: pixabay.com


text:
Nu 15. da 21. oktobra Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā GORS, nūtiks nu jau ūtrais vargaņu muzykys festivals “ORGANismi”, kuruo muokslinīciskuo vadeituoja ir varganiste Iveta Apkalna. Festivala centrā – varganis kai koncertinstruments. Ūtruo festivala koncertus caurveis taišni “Divatā” aba “Duo” motivs, informej Latgolys viestnīceibys GORS Marketinga nūdalis vadeituoja Edeite Husare.
Festivala programā itūgod pīdzeivuojamys pīcys nūtikšonys – diveji koncerti, zynuotniskais teatris, sarunu vokors i jaunizvadums. “Piec tam, kod pyrmajā festivalā izspielēm, susātivēs izdoncuom i Raiņa dzejā izdzīduom pasauļa radeišonu, ūtrajā festivalā muzicēsim par temu “Divatā” aba “Duo”. Diveji muziki izspielēs programu divejim tausteninstrumentim i pīcom klaviaturom, varganistu duets spielēs koncertu četrom klaviaturom četrrūceigi i četrkuojeigi, nu muzykalajā sapynuojumā bārnim 22 rūkys i 22 kuojis dorbuosīs, fantazēs i muzicēs par temu “Ja es būtu”. Latgolys viestnīceibys GORS leluo zala skotuve vys vēļ ir vīneiguo koncertskotuve ar varganem Latvejā. Mes ar tū lepojamēs, i tys myus īdvasmoj aizraujūšim, vēļ nabejušim muzykalim projektim i muziku sastuovim,” festivala ituo goda nūskaņu īskicej “ORGANismi” muokslinīciskuo vadeituoja Iveta Apkalna.
Festivala atkluošonys koncertā 15. oktobrī duetā skanēs varganis i klavīris – varganiste Iveta Apkalna sasaspielēs ar pianistu Juri Žvikovu. Obeju muziku saspēlē izskanēs Jūliusa Roibkis, Sezāra Franka, Žana Langlē i Nadži Hakima skaņdorbi. Pasasokūt naparostajam i reši radzātajam instrumentu sastuovam – varganis i klavīris, vairuoki koncertā atskaņuotī dorbi byus pyrmatskaņuojumi Latvejā.
Jurs Žvikovs absolviejs Jezupa Veitula Latvejis Muzykys akademeju, prasmis papyldynuojs Luksemburgys konservatorejā i Pībodija konservatorejā Baltimorā. Jurs Žvikovs ir vairuoku storptautysku pianistu konkursu laureats, tymā skaitā Storptautyskajā pianistu konkursā Kišinevā (1989, II vīta) i J. Veitula Ūtrajā storptautyskajā pianistu konkursā Reigā (1993, Grand Prix). Latvejis Leluos muzykys bolvys laureats (1994). Uzastuojs kūpā ar “Sinfonietta Rīga”, Latvejis Nacionalū Simfoniskū orkestri, Līpuojis simfoniskū orkestri, Nacionaluos operys orkestri, pīsadalejs koncertūs vysaidu kameransambļu sastuovūs, sasadorbojūt ar Latvejis muzikim Normundu Šnē, Ditu Krenbergu, Sigvardu Kļavu, Mārci Kūli, Kasparu Putniņu i cytim. Jurs Žvikovs pīsadalejs vairuokūs storptautyskūs muzykys festivalūs, tymā skaitā Gidona Krēmera kamermuzykys festivalā Lokenhauzā. Docents Jezupa Veitula Latvejis Muzykys akademejis klavīru katedrā. Vadejs meistarklasis Berlīnis Muokslu universitatē, Kalifornejis Vaļsts universitatē Longbīčā, Kalifornejis Muokslu institutā, Roterdamys Muzykys akademejā i Sibeliusa Akademejā Helsinkūs.
Lela apjiemeiba, energeja i dzeivisspors storoj nu latvīšu varganistis Ivetys Apkalnys, kurei pīruodejuse, ka varganem vīta na tik bazneicu myuru īškpusē, nu tuos var byut ari spūdrys i virtuozs partners iz koncertskotuvis. Pyrmuo storp kolegim sajāmuse nūzeimeigū vuocu “ECHO Klassik” bolvu kategorejā “Lobuokuo atskaņuotuojmuokslineica”. Juos rodūšajā biografejā ir sadarbeiba ar pasauļa lobuokajim orkestrim i dirigentim, tymā skaitā ar Marisu Jansonu i Klaudio Abado. Sovuos soloprogramuos Iveta Apkalna regulari īkļaun Latvejis komponistu skaņdorbus. Iveta Apkalna Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2015” ceremonejā atzeita par goda cylvāku kulturā, 2015. godā sajāmuse Izcileibys bolvu kulturā. Eipaša prīca i pagūdynuojums Latgolys viestnīceibai GORS ir Ivetu Apkalnu niu sveikt ari kai jaunū Hamburgys “godu symta projekta” – Elbys Filharmonejis – golvonū varganisti (Titulorganistin), kurei na viņ kūpā ar filharmonejis orkestri atkluos Vuocejis jaunū, seņ lūluotū koncertzalu 2017. goda suokumā, nu tuoļuok lems ari par filharmonejis vargaņu muzykys muokslinīciskū programu.
Festivala ūtrajā koncertā 16. oktobrī diveju Fraņcejis varganistu – Libanā dzymušuo, itūšaļt Fraņcejā dzeivojūšuo varganista, komponista, vargaņspēlis školuotuoja Nadži Hakima (Naji Hakim) i fraņču varganistis Marijis-Bernadetis Djuforse (Marie-Bernadette Dufourcet) puora saspēle.
Obeju varganistu izpiļdejumā izskanēs ari cyklys “Apustuļi”, kurū divejim varganistim radejs pats Nadži Hakims. Jis sajiems īdvasmu nu Lukys Kranaha (vacuokuo) kūkgrīzumu serejis, kurā attāluots Kristus i juo muocekli. Komponists veiduojs kotram tālam atbylstūšu miniaturu meditaceju, tuos pamatā līkūt kaidu gregoriskū dzīduojumu voi mums zynomū korali.
17. oktobrī nūtiks zynuotnisks šovs bārnim “Īssavienojums”. Festivalā “ORGANismi” itūgod teik apspielāta “diveji”, “divatā” tema, kuru interaktivā šovā atkluos ari zynuotniskuo teatra Laboratorium.lv eksperimentu meistari. Festivala centraluo persona ir digitalys, zeimojās, ar elektreibu dorbynojamys varganis, partū mozī GORa apmaklātuoji varēs izzynuot i tū, kas ir elektreiba, kai rūnās eissavīnuojums, voi tū var sajust i saredzēt, i ari tū, parkū ir vajadzeigi Diveji, kab rostūs elektriskuo dzierksts.
Pyrmū reizi vargaņu muzykys festivals “ORGANismi” aicynoj iz sarunu vokoru ar festivala muokslinīciskū vadeituoju, pasaulī zynomū latvīšu varganisti Ivetu Apkalnu, kas nūtiks 18. oktobra vokorā. Ivetys stuosti, varganistis byušona i īdvasmys olūti draudzeigā sarunu vokorā.
Koncertizvadumā “Ja es būtu” 21. oktobrī Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys (JIRMV) Muzykys školys audziekni i varganiste Ivetas Apkalna turpynuos atkluot “diveju”, “obeju” stuostu caur divejim “es” – kas es asmu šudiņ i kas es varātu byut asūšajā voi īdūmuotajā nuokūtnē. JIRMV bārnu i Apkalnys rodūšuo sadarbeiba suocēs pyrmajā vargaņu muzykys festivalā “ORGANismi”, kod tyka radeits muzykalais stuosts “Saule. Bērni. Rainis”. Ituo gods koncertizvaduma pamatā ir itaļu rakstnīka Džanni Rodari (Gianni Rodari) gruomota “Puosokys pa telefonu”. Autora dorbus caurstruovoj Radeišonys prīca. Koncertizvaduma rodūšuo grupa – režisore Muora Zaļaiskalns, telpys i tārpu radeituoja Ināra Apele, kusteibu konsultante Lileja Lipora i gaismu režisors Ervīns Šaicāns muzykys, volūdys i kusteibys saspēli puorvērss par prīceigu, ar fantazeju pīpiļdeitu nūtikšonu.
Leidzeigai kai organismi, varganis ir sarežgeiti radejumi, kurim rakstureiga vīlu i energejis maiņa. Spielejūtīs ar vuordim organ (greku vol. varganis) i organismi, festivala muokslinīciskuo vadeituoja Iveta Apkalna ir īceriejuse atkluot vēļ nanūjaustuos vargaņu i cytu muokslu, godu symtu, stilu saspielis vareibys. Festivala dzimšonys īmeslis ir digitalūs vargaņu Johannus Eclessia īguode 2014. godā. Ituo koncertinstrumenta atsarasšonys vīta Latgolys viestnīceibā GORS paver lelys vareibys na viņ vysvysaidu žanru i sastuovu muzykys atskaņuojumam, nu ari eksperimentim, jaunu sadarbeibys formu i skaniejuma mekliejumim.


text:
Vasali, meilī bīdri i draugi!
Lai gon decembris skaituos tīkais mieness, Adventa laiks, kas juoveļtei deļ seva, deļ dūmom, puordūmom, ir saguojs, ka tīši itys laiks studentim, Latgolys Studentu centra bīdrim i draugim ir nūtykumim i pasuokumim boguots, ka pat nav laika, acasiest i par tū pīraksteit.
Šudiņ ar cytim Rēzeknis Augstškolys (RA) studentim bejom labdareibys akcejis ītvorūs „Students palīdz bēram” akcejis nūslāguma pasuokumā Rogovkys vydsškolā. Prīks, ka varējom i nu LgSC Rogovkys vydsškolys škoļnīkim nūzīduot latgalīšu gruomotys i cytys nalelys duovanenis! Pasuokuma laikā beja dzīsmis, danči, pateikama atmosfera. Vaira par šytū pasuokumu drūši, ka vareis izskateit RA sātys lopā ru.lv pi jaunumu.
Tai kai latgalīšim ir svareigys arī saimis vierteibys, jaunuo paaudze. Sasadorbojūt ar RA asom sareikavuš, seminaru jaunajom i tūpūšajom mamom „Studente māmiņas lomā”. Kuram Rēzekne, nav cīši tuoli i interesei itys seminars, drūši varit nuokt, byus pateikama atmosfera, nūdereigys lekcejis i sarunys. Vaira informacejis var atrast ite: http://www.ru.lv/index.php?lang=lv&p=8&pnews=read&id_type=&id=1168
Tod veļ nu pasuokumim: šytuo goda 16.decembrī Rēzeknis piļsātys Kuļturys nomā nūtiks pyrmssvātku i Lobdareibys akcejis nūslāguma pasuokums.
Pasuokuma pirmajā dalī nu 18.00 nūtiks lobdareibai veļteits koncerts, kurā pīsadaleis: RA danču kūpa „Dziga”, jauktais kūrs „Sonitum”, Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vidškolys škoļnīki, folklorys draugu kūpa „Vīteri”, muzykalais teatris „Baltie lāči” i cyti.
Pasuokuma laikā, apmaklātuojus sagaida dažaidi puorsteigumi nu pasuokuma atbalsteituojim: DnB NORD Bankys, apdrūšynuošonys akceju sabīdreibys „Baltikums”, veseleibys studejys „Freija Beauty”, Latgolys Radejys, bīdreibys „Latgolys Studentu centrs”. Taipoš pasuokuma laikā, varēs atbaļsteit RA studentus, kurym vysvaira vajadzeigs paleiga.
Pasuokuma ūtramā dalī – 22.00 byus bals kūpā ar grupu „Pīrāgi”.
Tai ka caturtdin aicynuoti iz Rēzekni! Ā, i tamā pat dīnā pyrms lobdareibys koncerta festivālu parkā 16.00- Zīmys svātku egles īdegšona!
Paļdis tim, kas vakar reikova, sarunova, saorganizieja i uzastuoja La-La-Dra pasuokumā Berkenlī! Tys tik tīšam beja i ir cīši syrsneigs i pateikams nūtykums! Paļdis!
Nu tys puors vuordūs nu maņa pagaidom vyss, planavojam saraksteit koč kod da jaunuo gods tuodu leluoku rakstenu i daliksim bildes. Pastuosteit par vysu tū, kū mes asom pa šytū laiku, dorbojūtīs studentu centrā sadarejuš, sajutuš i sadūmovuš. Saceit pateišom ir daudzi kū, bet otkoņ moz laika saraksteit, veļ vaira deļ tam, ka studentim itys ir saspringts studeju laiks. Mes ari taipoš, kuo vysi kuorteigi studenti vuicomēs divys raizis godā- pyrms sesejis! Vielejam vysim izbaudeit adventa, gaideišonys i studeišonys laiku!
Ar sveicīnim –
Dagneja i Rēzeknis LgSC bīdri i draugi.


text:
Vasali!
Sajiemu viestuli nu LR Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis par dorba grupys izveidi, kam da 20. decembra juoizstruodoj prīšklykumus i juoīsnīdz izglītības un zinātnes ministra parakstītu informāciju Ministru prezidentam par veicamajiem pasākumiem latgaliešu rakstu valodas kā vēsturiska latviešu valodas paveida saglabāšanai, aizsardzībai un attīstībai.
Tys ir, dorba grupai juosagatavej prīšklykumi par Latvejis vaļstī napīcīšamajim pasuokumim Vaļsts volūdys lykumā ītvartūs normu īvesšonai dzeivē – latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonai, aizsardzeibai i, pats golvonais, atteisteibai.
Tai kai maņ zvanēja nu IZM i vaicuoja, lai pīsadolu dorba grupā, partū ka izgleiteibys ministrs R. Broks aizruodiejs, ka pošu latgalīšu tī ass par moz, tod pīkrytu pīsadaleit i puorstuovēt LgSC.
Muna daleiba itymā dorba grupā ir apstyprynuota, saskaņā ar LgSC statutim puorstuovu bīdreibu. Deļtuo maņ cīši svareigai zynuot, kū latgalīši (i na tikai LgSC bīdri) soka itymā sakarā.
Ituos IZM dorba grupys sataiseišona ir sekys tymā skaitā i garajai LgSC sarakstei ar Ministru prezidentu nu 2007. goda 25. janvara. Ite vari puorskaiteit 2007. goda 31. maja viestuli Aigaram Kaļveišam, tuo laika Ministru prezidentam.
Beja ari kluotīnis sasatikšonys IZM kai tikai ar LgSC puorstuovim, tai ari jau plašuokā lūkā, pīsaistūt atbiļdeiguos vaļsts īstuodis i institucejis, augstškolys, ministrejis i cytys navaļstiskuos organizacejis.
Tok golvonais, kū saprotu nu ituos garuos jimšonuos i kū grybātūs pasaceit – mums, pošim latgalīšim, ir juoīt ar konkretim prīkšlykumim, kū mes poši niu asam gotovi dareit i kam mums vajag vaļsts atbolsta.
Partū ka vaļsts nav nazkur. Vaļsts asam mes poši, a vysys ituos institucejis ir myusu deļ, na mes jūs deļ.
Kai stabulē pyussim, tai i skanēs. Ka vaidēsim, kai myusus nivīns nažāloj, nivīns i nažāluos.
Ir taida puosoka par kieneņa dālu, kas aizguoja pasaulī nalaimis maklātu, partū ka jam vyss beja, a gribējēs redzēt eistuos dzeivis. Kod jis mauduojuos upē, jam nūzoga drēbis i vītā pamete uboga kokarus. Apsaviļcs vacajuos drēbēs, jis pīdzeivuoja izsmīkli i cīsšonys. Nivīns naticēja, ka tys kieneņa dāls. Ubogs tok nu skota i sytams, ar kuoju sperams.
Kab tys jaunais puiss byutu ījiems golvā, kū jam cyti soka, tai i vysu myužu atsavolkuotu pa pasauļa lelcelim. Tok sirdī to jis palyka jis pats. Deļtuo ari tyka atpakaļ pilī i tyka par kieneņu.
Tai ka navajag pasadūt seve žāluošonai. Cikom es rokstu latgaliski i Tu tuo skaiti, mes asam. I mes obeji vari dūmuot tuoļuok, kai par sovu volūdu i sovu pīredzi pastuosteit cytim.
Tū stuostu na deļtuo, ka maņ puosokys meilys. Koč i kotrā puosokā ir patīseibys gryudeņš.
IZM Vaļsts volūdys politikys nūdalis vadeituoja Zaiga Sneibe atsyutēja viestuli ar lyugumu īsnīgt prīšklykumus: Lai sanāksme noritētu konstruktīvi, lūdzu līdz trešdienai, 24.novembrim, elektroniski atsūtīt priekšlikumus pasākumiem, kas veicinātu latgaliešu rakstu valodas attīstību.
Deļtuo niu prosu Jiusu paleiga – sagatavēt prīšklykumus latgalīšu rokstu volūdys atteisteibai.
Kaidys ir latgalīšu vajadzeibys, problemys, suopis taišni volūdys kontekstā? Kaidys ir idejis, kas juodora, kab volūda dzeivuotu? Kū mes poši apsajemam dareit i kaids vaļsts atbolsts tam ir vajadzeigs?
Gols golā, myusim ir myusu vaļsts Latveja, kas itamuos dīnuos sviņ sovu pastuoveišonys godadīnu.
Aizbraucūt gostūs da Sibira latgalīšu, kur vacys veceitis tuolejuos dzeraunēs vēļ atguodoj seņču volūdu, a unuki voi praunuki apleik skraida i latgaliski tik zyna i sauc tik vīnu vuordu “Vasali, vasali!”, varim labi puorsalīcynuot, ka vaļsts atbolsts – tys tok taida pošsaprūtama līta, tok tys ir daudz.
Augusts Egluojs
Ostoņpadsmytajā novembrī
Karūgus gaisūs paceļsim augši,
Sorkonboltsorkonuos kruosys lai zīd,
Ikvīns lai slavi breiveibai dzīd
Un acs lai nasadz ar plaukstu.
Dīnā šamā lai slavejam drūsmi,
Breiveibys sluopis, kas cylvākūs meit,
Gūds lai ir tim, pret kolnu kas īt
Un tautā mūdynoj rūsmi.
Lai pīminim strieļnīkus… Zīmsvātku snīgs
Jūs asnim kruosojās sorkons
Un naktīs, tamuos borgajuos naktīs
Jau bluozmuoja breiveibys reits.
Nūjimsim capuris, pīmynūt bruoļus,
Kas naatguoja dzymtajā sātā,
Jūs breiveibys olkys, jūs varūņu slavu
Lai paturim pīmiņā svātā.
Lai dzimtinis gūdam atdūdam vysu
I montu, i slavu, kū cylvāks var giut,
Un gaišuoku dzeivi un laimeigys dīnys
Lai nuokamuos paaudzis jiut.
Karūgus, karūgus paceļsim gaisūs,
Sorkonboltsorkonuos kruosys lai zīd!
Latgaliskuo Latgola ir latvyskuo Latgola.
Sveicīņs svātkūs!
Ar cīnu –
Ilze Sperga,
LgSC vaļdis prīšksādātuoja


text:
Školuotuoj, aicynojam Tevi atsapyust piec garuo dorba cielīņa, rast jaunys idejis, apmeklejūt školuotuoju i studentu vosorys kursus “Vosoruošona-2016”, kas nūtiks Rogovkā nu 31. juļa da 5. augusta.
Aicynojam pīsadaleit školuotuojus i studentus, kas gryb styprynuot latgaliskū pošapziņu, daleitīs pīredzē, satikt dūmubīdrus i vyspuor jaukus cylvākus, prūtams, labi atsapyust i smeļtīs spāku jaunam dorba cielīņam. Itūgod kursu golvonuo tema – nūvodvuiceiba školā. Ir izstruoduots vuiceibu prīkšmata Nūvodvuiceiba standarts.
Vuicēsimēs, kai programuos īkļaut sova nūvoda kulturmontuojumu, īpazeisim vuiceibu materialus, tiksimies ar pazeistamim cylvakim – kulturys darbinīkim.
Nūdarbeibuos; īpazeisim metodis, kai struoduot; kūpā dorbuosimēs pi vuiceibu leidzekļu veiduošonys; tiks organizeita ekskurseja pa Rēzeknis nūvodu.
Byus daudzveideiga atpyuta. Uzzynuosim, kai veseleigi dzeivuot, kai dūmuot lobu.
Gaidom Tevi, školuotuoj, ka sovim audzieknim jau vuici saskateit sova nūvoda boguoteibys, gaidom Tevi, ka grybi tū dareit. Kursu beiguos tiks īdūta aplīceiba.
Pīsoki sovu leidzdaleibu, aizpyldūt i syutūt dasaceišonys anketu iz e – postu: lvlksa@inbox.lv
Pīteikumus gaidom leidz 15. juļam. Daleibys moksa EUR 16.00.
Moksuot ar puorskaitejumu.
Rekviziti:
LVLKS asociācijas nodibinājums
Rģ. Nr. 50008056771
Swedbanka, konts Nr.LV53HABA0551025080062
Dalinīkim piec pīteikuma sajimšonys atsyuteisim seikuoku informaceju par vysu, kas sagaida Vosoruošonys dīnuos i naktīs.
Aicynojam studentus pīsateikt dorba grupā..
Vaira dazynuošonys: Veronika Dundure (t.26481524)


text:
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu “Pi myusim Latgolā!”.
Catūrtdiņ raidejums 140. jubileja godā tyvuok īpazeist Fraņci Kempu i juo montuojumu.
Pīktdiņ raidejumā Dr. Manfreds fon Betihers nu Vuocejis atkluoj sovu redzīni par Latgolys atteisteibys sovpateibom.
Raidejumu “Pi myusim Latgolā” klausīs:
Diveju krostu radejā – catūrtdiņ 16.30, pīktdiņ 18.30 (atkuortuojums)
Latgolys radejā – pīktdiņ 11.05, pīktdiņ 16.30 (atkuortuojums), svātdiņ 11.00, pyrmūdiņ 14.30 (atkuortuojums)
Radejā “Ef-Ei” – pīktdiņ 15.30, sastdiņ 14.30 (atkuortuojums)
Radejā Marija Latveja – pīktdiņ 12.10, sastdiņ 9.00
Vysus raidejumus sevkurā laikā var nūsaklauseit ari LaKuGā.


text:
Februara golā jau deveitū reizi tiks padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks”, deļtuo, tyvojūtīs “Boņuks 2016” ceremonejai, kuruos nūtikšona byus ituo goda 26. februarī Latgolys viestnīceibā GORS, nūskaidruoti bolvys pretendenti 17 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos. “Boņuks” ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē, verūtīs na tik Latgolys regionu, nu ari latgaliskuos aktivitatis cytur Latvejā i pasaulī.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” mierkis ir veicynuot latgalīšu kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu, kai ari apkūpuot i gūdynuot spylgtuokūs i svareiguokūs sasnāgumus latgalīšu kulturyā pārnejuo goda grīzumā. Itūgod pretendentu skaits beja rekordlels – bolvai tyka izvirzeiti 162 ļauds, nūtikšonys i aktivitatis, kūpejam dasacejuma anketu skaistam sasnādzūt 195 gobolus. Nu sajemtūs dasacejumu tyka izvārtāti pretendenti, kas atbylda bolvys nūlykumam. Itūšaļt teik paziņuoti bolvys pretendenti 17 nu vysu 18 nominaceju. Bolvys sajiemiejs nominacejā “Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā” tiks paziņuots, kod ceremoneja īs tyvuok. Itūgod bolva natiks padūta nominacejā “Radejis hits“.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2016” nominanti ir (nominacejuos pīraksteiti alfabeta parādā):
Sabībdreiba i kultura:
Goda cylvāks kulturā
Edīte Husare (latgalīšu kulturys projektu vadeituoja)
Ilga Šuplinska (filologejis doktore, latgalīšu kulturvidis aktiviste)
Ilmārs Dreļs (horeografs, deju kūpys “Dziga” vadeituojs)
Pīters Ragaušs (latgalīts nu ASV, kinys “Likteņzeme” golvonais varūņs)
Viesturs Kairišs (režisors)
Goda nūtikšona
Juoņa Streiča 80 godu jubileja koncerts Latgolys viestnīceibā GORS
Latgolys dīna Latvejis Nacionalajā bibliotekā
Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studejis atkluošona
Meilys aiļu i dzīšmu festivals “Upītes Uobeļduorzs”
Vidis, dejis, muzykys i gaismu izvadums ““Lūznavas atspulgā” jeb “MŪZdienas“”
Par latgalīšu volūdys populariziešonu
Animacejis kina “Vasals, Vinnej Pūk!”
Bankys “Citadele” mobiluo aplikaceja latgalīšu volūdā
Latgalīšu kulturys ziņu portals LaKuGa.lv
Latgalīšu rokstu volūdys pošvuiceibys materials “Vuicīs raksteit latgaliski!” (bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”)
SIA “Lietišķā Latgale” radejis raidejumi “Pi myusim Latgolā”
Goda amatnīks/saiminīks
Audieja Annele Slišāne, projekts #100dečiLatvijai
“Latgolys šmakovka” dadzynuotovys saiminīks Juoņs Krivtežs
Preiļu tierdznīceibys centra “Ūga” saiminīki Ingūna i Aigars Zīmeli
Ražuotnis “Jersikas čipsi” saiminīks Artis Paeglis
Zemnīku saimisteibys “Zvejnieki” saiminīki Juoņs i Anna Macāni
Goda snāgums vizualajā muokslā
Diāna Īve. Gleznu izstuode “Latgales ainavas” Preiļūs
“Jāzepa Pīgožņa balvas Latvijas ainavu glezniecībā 2016” izstuode Preiļūs
Latgolys muokslinīku dorbu rudiņs izstuode “Oga.Ūga”
Muokslineica Daina Salmiņa
Goda snāgums skotivis muokslā
Deju kūpys “Dziga” 25 godu jubileja koncerts “Dzigas godu solis”
Juoņa Streiča 80 godu jubileja koncerts Latgolys viestnīceibā GORS
Latvejis Nacionaluo teatra izruode “Bišumāte un vilkacis”
Rēzeknis Tautys teatra izruode “Pupas”
Vidis, dejis, muzykys i gaismu izvadums ““Lūznavas atspulgā” jeb “MŪZdienas””
Goda snāgums audiovizualajā muokslā
Animacejis kina “Vasals, Vinnej Pūk!”
Dokumentaluo kina “Likteņzeme”
Eiskina “Gambits 1917”
Latvejis kods. Dokumentaluo kina “Runātāji”
Raidejumu cyklys “Sajūti Latgali”
Par latgalīšu kulturys populariziešonu Latvejā i pasaulī
Dokumentaluo kina “Likteņzeme”
Facebook lopa “Latgaļu vyspasauļa gudreibu olūts”
Izgleitojūša datorspēle “Īsapazeisim/Iepazīsimies”
Latgolys regionaluo televizeja
Latgalīšu kulturys ziņu portals LaKuGa.lv
Romana “Klūgu mūks” tulkuojums lītaunīku volūdā
Muzyka:
Lobuokais snāgums pop/rock muzykā
“Dabasu Durovys” ar albumu “Pādys runoj”, videoklipu i koncertdarbeibu
Guntra Kuzmina ar dzīsmi “Buorstuos”
“Piparmētra” ar dzīsmi “Elpoj”, videoklipu i koncertdarbeibu
“Sovvaļnīks” ar albumu “Napaseitynuots”, videoklipu i koncertdarbeibu
Lobuokais snāgums tautys muzykā
Folklorys kūpa “Upīte” ar dubultdisku “Dzīduot muoku, doncuot muoku” i koncertdarbeibu
Postfolklorys grupa “Rikši” ar albumu “Sieju sovu” i koncertdarbeibu
Škilbanu etnografiskais ansamblis ar izdavumu “Škilbanu sīvas”, videoklipu i koncertdarbeibu
Tradicionaluos dzīduošonys grupa “Saucējas” ar izdavumu “Trīci, munu ustabeni” i koncertdarbeibu
Tradicionaluos muzykys grupa “Tautumeitas” ar Aulejis dzīšmu gūdynuošonu i koncertdarbeibu
Lobuokais snāgums alternativajā muzykā
Apvīneiba “Ausmeņa Records” ar dzīsmi “Aust”
Grupa “Trešīs Ņutona lykums” ar videoklipim i dzīsmem
Grupa “Unknown Artis” ar dzīsmi “Reiga 13” i koncertdarbeibu
Projekts “Jezups i Muosys” ar albumu “LAI SLAVA JAM!”, videoklipu i koncertdarbeibu
Lobuokais snāgums akademiskajā muzykā
Kamerkors “Muklājs” ar albumu “Ar Laimeņu runojūt”
Rēzeknis Tehnologeju akademejis jauktais kors “Sonitum” ar albumu “Dīva pasauļs”
Rihards Zaļupe “Latgales ainavas”
Lobuokais muzykys video
“Jezups i Muosys” ft. Guntix ft. Jezups Martinovs – “Sirds. Sirds. Sidrs”
“Piparmētra” – “Elpoj”
Škilbanu etnografiskais ansamblis – “Es apsieju lynu dryvu”
“Trešīs Ņutona lykums” – “Muns/Muna”
Gada debija muzykā
Grupa “Piparmētra”
Grupa “Rūnas”
Grupa “Trešīs Ņutona lykums”
Projekts “Brāļi un māsas”
Lobuokais snāgums šlagermuzykā
“Dobeles zemessargi” ar dzīsmi “Tuoli dzeivoj”
Grupa “Baltie lāči” ar albumu “Ar draugiem” i koncertdarbeibu
Grupa “Dvinskas muzikanti” ar dzīsmis “Hej, bruoļ latgalīt” sasnāgumim i koncertdarbeibu
Tihovsku saime ar dzīsmi “Pīmiņ, bruoļ”
Literatura:
Lobuokais snāgums literaturā
Annele Slišāne – stāsti #100dečiLatvijai
Dagnija Dudarjonoka, Gunta Nagle, Ligija Purinaša, Jana Skrivļa-Čevere – dzejis kruojums “Linejis”
Ineta Atpile-Jugane – dzejis kruojums “Mūdynuot muokuļus”
Raibīs – stuostu kruojums “Zalta tesmini”
Sandra Ūdre, Juoņs Ryučāns – romans “Aizlauztais spaits”
Lobuokais izdavums/gruomota
Dzejis kruojums “Mūdynuot muokuļus”. Ineta Atpile-Jugane
Gruomota i audio CD “Škilbanu sīvas”. Edīte Husare, Anda Beitāne
Latgalīšu dzejis kruojums “Linejis”. Dagnija Dudarjonoka, Gunta Nagle, Ligija Purinaša, Jana Skrivļa-Čevere
Romans “Aizlauztais spaits”. Sandra Ūdre, Juoņs Ryučāns
“Viensētu koka arhitektūras savdabība Dienvidlatgalē”. Anna Lazdāne
Bolvys „Boņuks 2016” viertiešonys komisejā dorbuojās 25 pārnejuo goda bolvys sajiemieji i pīaicynuotī attīceiguos sferys puorzynuotuoji: muzikis i latgaliskūs projektu vadeituojs, Latgalīšu kulturys goda bolvys dybynuotuojs Guntis Rasims, režisors Viesturs Kairišs, varganiste Iveta Apkalna, Lūznovys muižys vadeituoja Iveta Balčūne, tulkuotuojs Guntars Godiņš, literate i žurnaliste Evika Muizniece, dzejnīks i literaturzynuotnīks Valentīns Lukaševičs, dzejneica Anita Mileika, latgalīšu tradicionaluos kulturys eksperte Ruta Cibule, režisore Māra Zaļaiskalns, komponiste Ilona Rupaine, etnomuzikologe Asnate Rancāne, literaturzynuotneica Ilga Šuplinska, dzejneica i žurnaliste Anna Rancāne, Kuorsovys nūvoda izpilddirektors Tuoms Vorkalis, producentu apvīneibys “3KM” puorstuovi, raidejuma “Sajūti Latgali!” taiseituoji Sandra i Jānis Rimicāni, muzikis Arnis Slobožaņins, komponists Andrejs Selickis, muzikis Artūrs Uškāns, portala “Latgalīšu kutlurys gazeta” vadeituoja Laura Melne, Latvejis Radejis Latgolys studejis vadeituoja Renāte Lazdiņa, latgalīšu kulturvidis aktiviste i projektu vadeituoja Edīte Husare, literats i muzikis, Latgalīšu kulturys goda bolvys dybynuotuojs Oskars Orlovs i Latgolys viestnīceibys GORS vadeituoja Diāna Zirniņa.
Svineiguo bolvys padūšonys ceremoneja byus ituo goda 26. februarī 16.00 Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalā. Iz ceremoneju meili aicynuoti nominanti, viertiešonys komiseja, medeju puorstuovi i kotrys latgalīšu kulturys interesents. Svineigajā ceremonejā ar muzykalim prīšknasumim prīcēs: grupys “Dabasu Durovys”, “Piparmētra”, “Sovvaļnīks”, projekts “Jezups i Muosys”, folklorys kūpa “Upīte”, tradicionaluos muzykys grupa “Tautumeitas”, solistu apvīneiba “Jubilāri”, dzīsminīks Kārlis Kazāks, veiru kors “Graidi”, postfolklorys grupa “Rikši”, dzīsmineica Laura Bicāne. Taipat kai pārn, ari itūgod Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks” byus tīšraidē radzama LMT Straume.
Latgaliešu kultūras gada balvas “Boņuks 2016” nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds, Rēzeknis piļsātys dūme, Rēzeknis nūvoda, Aglyunys, Bolvu, Dagdys, Rībeņu, Ruguoju i Viļakys nūvodu pošvaļdeibys. Informativī atbaļsteituoji: žurnals “Ir”, Latgalīšu kulturys gazeta lakuga.lv, Latgolys radeja, “Vaduguns” i “Latgales Laiks”.


text:
Folklorys i kulturviesturis interesenti 9. novembrī teik aicynuoti iz Latvīšu folklorys kruotuvis (LFK) izbraukuma seminaru Preiļūs.
Latvīšu folklorys kruotuve ir Latvejā leluokais folklorys vuokšonys, izpietis i uzglobuošonys centrs, kurā atrūnams ap 3 milj. folklorys vīneibu – rūkroksti, zeimiejumi, fotomateriali, skaņu i video īroksti. Tī dokumentej myusu tautys dzeivisveidu, viesturi i volūdu vairuoku godu symtu garumā, ļaun īpazeit dažaidu socialu sluoņu i nūvodu folkloru.
Bez latvīšu folklorys vuokumim LFK atsarūn ari cytu Latvejā dzeivojūšu tautu (lībīšu, krīvu, vuocu, ebreju, igauņu, čyguonu i bolkrīvu) folklorys kolekcejis.
Arhivs garamantas.lv ir bezmoksys vītne, kurā poši lītuotuoji ari var pīsadaleit satura pylnveiduošonā – materialu šifriešonā. Svareiga ir ari sabīdreibys leidzdaleiba personu datu papyldynuošonā – teicieju i pīraksteituoju atpazeišona, preciziešona; fotografejuos radzamūs personu i vītu nūskaidruošona. Arhivs regulari teik papyldynuots ar jaunom kolekcejom.
9. novembrī seminarā garamantas.lv redaktoris Elīna Gailīte i Kristīne Pokratniece īpazeistynuos interesentus ar LFK digitaluo arhiva izmontuošonys īspiejom, kai ari pastuosteis i paruodeis, kaidi Preiļu pusis materiali atrūnami Latvīšu folklorys kruotuvē. Seminars nūtiks 15:00 stuņdēs Preiļu viesturis i lītišķuos muokslys muzejā.


text:
Sastdiņ, 22. julī 17.00, Latgolys viestnīceibys GORS Muokslys galerejā tiks atkluota muokslineicys, komponista Juoņa Ivanova mozmeitys Diānys Īvis personalizstuode “Saulainie nostūrīši. Provansas un Latgales ainavas”, paruodūt obeju kūšū, temperamenteigū i tradicejom boguotū regionu leidzeibu ari koloristikā. Izstuode Rēzeknē byus apsaverama da 3. septembra.
Muokslineica Diāna Īve gleznoj ainovys, ar ūtu rauga nūgiut dobys byuteibu. Kotrā vītā, kotrā laikā i sevkurys byutnis redzislūkā tei ir atškireiga, tok reizem puorsteidz ar nagaideitom leidzeibom. Izstuodē “Saulainie nostūrīši. Provansas un Latgales ainavas” gleznuotuoja atkluoj tū, kū ir pamanejuse ar sovom profesionali izosynuotuom maņom, tys irā, ka Provansai i Latgolai ir valkamys na tik viesturiskys, socialys i geografiskys paralelis (byušona svešu impereju sastuovā, katuoliskūs tradiceju mīreiga byušona sūpluok vysaidom cytom konfesejom, kolnains reljefs i c.), nu saradzamys ari teiri koloristiskys leidzeibys. Itamuos ainovuos dominej zylī i okereigī tūni, ir daudz spūdru gaismānu kontrastu.
Diānys Īvis dzeds – īvārojamais komponists Juoņs Ivanovs, kurs nazkod beja vuicejīs ari pi Vilhelma Purvīša, rokstūt muzyku, īsadvasmuoja ari nu Latgolys dobys gleznīciskuma i folklorys smeldzeiguo melodisma (sveita “Latgales ainavas” (1935), simfoniskuo poema “Padebešu kalns” (1938), “Latgales simfonija” (1949)). Diāna sovuos gleznuos dora leidzeigai, tok lobpruot atsasauc iz dzeda skaņu ainovom motivu izvielē, emocionalajā nūskaņā voi dorbu nūsaukumūs. Izstuodē apsaverams ari kūku īskauts skots iz komponista dzymtū sātu Preiļu nūvodā.
Ainovys žanrs ir byutisks na tik muoksluos kai īdarbeigs teiksmis i poetisku jiutu rūsynuotuojs. Par pīmāru, Eiropys ainovu konvencejā, kas 2007. godā ratificāta ari Latvejā, ir saceits: ainovom ir nūzeimeiga sabīdriskuo lūma kulturys, ekologejis, vidis i socialajā jūmā; ainovys ir nūzeimeiga vītejuos kulturys veiduošonuos sastuovdaļa, kas veidoj cylvāku lobsajiutu; ainovys ir nūzeimeiga cylvāku dzeivis kvalitatis daļa i kūpeigs resurss. Itūšaļt asam līcinīki laika pūsmam, kod Latvejā strauji pagaist vīnsātu ainovys, partū ka mainuos tradicionaluo saimnīkuošona, i laukūs volda mīrs i pamesteiba. Leidzeigys tendeņcis Diāna Īve nūvāruoja ari Provansā, kur izstaiguoja slovanū fraņču postimpresionistu stygys. Juos gleznuos radzams, ka myusu dīnuos ainovys otkon konstruej doba poša, i tuos lobuokī paleigi ir kūki.
Diāna Īve (1978) absolvējuse Reigys Dizaina i muokslys vydsškolu (1997) i Latvejis Muokslys akademeju, sajamūt magistra gradus tielnīceibā (2003) i gleznīceibā A. Naumova i K. Zariņa meistardarbneicā (2013). Dasavārsuse ainovu gleznīceibai, eipašu interesi veļtejūt kūku atainuojumam. Daudz gleznuojuse Fraņcejā, struodojūt rezideņcē “Cité internationale des arts” Parīzē, i kotru vosoru gleznoj plenerā Latgolā. Izstuodēs pīsadola nu 2003. goda, sareikuojuse vaira kai 20 personalizstuodis Latvejā i Fraņcejā. D. Īvis diplomdorbs gleznīceibā, triptihs “Atlantīda”, kai muokslineicys duovynuojums koncertzalam apsaverams taišni Latgolys viestnīceibā GORS, dorbs veļteits Īvis dzedam i tuo radeišonu īdvasmuojuse komponista 4. simfoneja “Atlantīda“. Muokslineicys dorbi izmontuoti ari J. Ivanova jubileja koncerta scenografejā GORS Lelajā zalā 2016. goda oktobrī.
Karteņa: Timurs Subhankulovs


text:
ПoлиTиkи и Bыбopы, ГoлocyйTe cBoбoдHo, yчacTByйTe B дeMokpaTии, ГoлocyйTe зa пepeMeHы, OHлaйH peфepeHдyM
Vairas fikes CV latvija, Vaira Vike Freiberga, Vaira Vīķe-Freiberga kazas, vaira vīķe freibergas loma ārpolitikā, vaira vike-freiberga, latvijas uznemsana nato, Vaira vīķe freiberga, freiberga vaira vike, fakti par vairu vīķi freibergu, vaira vīķe freiberga, vaira vīķe freiberga cv, imants Freibergs и дpyrиe...
CBязaHHыe roлocoBaHия > Ainārs Šlesers, Imants Parādnieks, Einars Repše, Nils Ušakovs, Raivis Dzintars, Valdis Zatlers, Solvita Āboltiņa, Valdis Dombrovskis, Sandra Kalniete, Aivis Ronis, Ivars Godmanis, Andris Bērziņš, Ģirts Valdis Kristovskis, Raimonds Vējonis, Tatjana Ždanoka, Roberts Zīle, Alfrēds Rubiks, Guntis Ulmanis, Andris Šķēle, Jakovs Pliners, (Vaira Vīķe-Freiberga) и дpyrиe...