text:
Pyrmudiņ, 18. aprelī 12 stuņdēs Rēzeknē, Rēzeknis Augstškolus Ekonomikys fakultatē (Atbreivuošonys alejā 90) tiks atkluota ceļojūšuos izstuodis “133 īspiejis lobuokai dzeivei Latvejā” ekspoziceja Latgolā. LgSC Rēzeknis aktivisti komandu dorbā Sabīdreibys integracejis fonda eistynuotuo ceļojūšuo izstuode ar interaktivys ekspozicejis paleidzeibu treis dīnys (18., 19. i 20. […]
Vasali! Kūpsapuļce paguojuse i dalykts punkts īprīkšejam godam ar vysim dorbim i nadorbim, veiksmem i nabyušonom, padareitū i atlyktū. Niu laiks jaunam dorba cielīņam. Kab jū īsuoktu, eisi par padareitū i LgSC niu. LgSC niu ir 59 bīdri, nu tim 38 bolstīseigi i vaira voi mozuok pīsadola bīdreibys dzeivē. Iz kūpsapuļci beja īsaroduši 23 bīdri, […]
Vasali vosorā! Pasaverit rokstu “Latvejis Viestnesī”. Varbyut ir kaidi komentari, vīdūkli? Voi varbyut ir napīcīšama kaida LgSC reakceja – atbiļdis roksts, diskuseja voi informativa akceja? LgSC vuordā vakar KKF tyka īsnīgti 7 projekti: – latgalīšu muzykys karaoke disks (Edeite Husare); – latgalīšu puosoku izlase “Tu soki. Es soku. Puosokys par krīzi” (Marita Papiņa); – Danieļa […]
Da ituo goda 30. juņa bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj jaunīšus vacumā nu 15 da 19 godu pīsasaceit daleibai Latgolys kulturviesturei veļteitā seminarā „Atzolys” (atlases, jaunī dzynumi), kas nu 2. da 6. augusta nūtiks Preiļūs. Seminars „Atzolys” nūtiks jau sastū godu piec kuortys, juo laikā jaunīšim nu vysys Latvejis byus vareiba izzynuot vaira par […]
Šudiņ sajiemu Latgolys Radejis” direktora Valda Labinska viestuli (kai i daudzi cyti latgalīši). Vaira Naktineicā. Piec tam publicieju dīnrokstu “Dīnā” par latgalīšim i jūs radejom. Cyta storpā citejūt i LgSC 9. februara relizi par latgalīšu volūdu medejūs. “Par tū pošu problemu jau vairuok godu rauga runuot bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Tok plyka NVO bez politiskūs […]
Pādejuos nedelis laikā LgSC ir sajiems vairuokys atzineibys par sovu dorbu 2008. godā: pīcus Boņukus i nominiešonu NVO instituta reikuotajā sabīdriskuo lobuma organizaceju goda bolvā. Svātdīņ Rēzeknē nūtyka Boņuka bolvys pasnīgšona. LgSC tyka nūsaukta kai 2008. goda latgalīšu sabīdriskuo organizaceja i dabuoja Boņuku. Papyldus bolvys dabuoja ari LgSC projekti. Lelais Boņuks i tituls “Lobuokais izdavums […]
Verūs, ka jau nūsaukti “Boņuka” bolvys pretendenti. Cik pīmiņu, apbolvuošona laikam 26. aprelī, dīnu piec “Vuolyudzānu” Rēzeknē. Ka tik na ar sorkonim kovrim, puču buketim i glaunom suknem i smokingim. 😀 Es tai pi seve smejūs. Ir precizys lītys, ir puorprotumi. Laikam beja atkareigs nu pīsaceituoju aktivitatis i redzīņa. Kai jim pasaruodēja. Poša es nikuo […]
Politiskuos situacejis nastabilitate i varys krize vaļstī ar vodūšus politiskūs spāku krahu i jaunu spāku, līderu mekliejumim i ceņtīnim izaraut prīškysgolā, taipat pošvaļdeibu, Eiroparlamenta i ak jau i Latvejis parlamenta vieleišonu tyvums naīt garom ari navaļstiskajom organizacejom. Ari LgSC kai aktiva i stabila NVO ir sajāmuse vairuokus aicynuojumus sasadorbuot ar politiskajom partejom: kai mudynuojumus īsapazeit […]


c: text/html

text:
LgSC vaļde ir nūlāmuse itūgod bīdru kūpsapuļci reikuot Reigā 9. februarī Reigys jaunīšu centrā „Kaņieris” (Kanīra īlā 15). Kūpsapuļcis suokums 10:30, dorba kuorteibā īskots LgSC viesturē, lekcejis, egionalūs biroju atskaitis, grupu dorbs, 2012. goda puorskota pījimšona, grupu dorbs, vaļdis atskaite par padareitū i jaunys vaļdis vieliešonys. Piec kuorteigi padareita dorba paradzātys ari izklaidis – atpyutys […]
16. martā 17:00 stuņdēs Latvejis Universitatis Akademiskajā bibliotekā (Ryupnīceibys īlā 10) atkluos izstuodi „2011. gods Latvejis gruomotnīceibā”, kurā tiks ruodeita i „Latgolys Studentu centra” izdūtuo gruomota „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”. Izstuodi organizej Latvejis Universitatis Akademiskuo biblioteka i Latvejis Gruomotizdevieju asociaceja. Latgalīšu puosoku gruomota ir nomineita gruomotu muokslys konkursā “Zelta […]
21. martā „Latgolys Studentu centrs” aicynoj jaunīšus iz īsapazeišonys vokoru LU golvonajā ākā (Raiņa bulvarī 19) 1. auditorejā, suokums 18:30, bet drūši var pīsavīnuot arī vāluok. Vokora gaitā paradzāts latgalīšu domino, aliass, cyrks, meiklis i cytys latgaliskys izklaidis. Kai arī pastuosteisim, kas ir LgSC i kū mes dorom, gribim, lai pīsavīnoj myusim! Bīdreiba “Latgolys Studentu […]
Nu 1. leidz 4. martam vīnlaiceigi ar izstuodi „Škola 2012” Reigā, Kīpsolys izstuožu zalā, byus ari „Latvejis Gruomotu izstuode 2012”. Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj Tevi atīt iz latgalīšu stendu i nūpierkt jaunys gruomotys. Byus pateikamys cenys i plaša izvēle. Stendā jaunuokuo latgalīšu dzeja i proza, gruomotys par Latgolys kulturu i viesturi. Byus īspieja nupierkt […]
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj komandā regionaluo biroja pasuocīnu koordinatoru – ambiciozu jaunīti, kurs/a ir gotovs/a īsavuiceit jaunys lītys i pilnveiduot sovys spiejis i prasmis. Pīnuokumi: – regulari reikuot formalus i naformalus latgaliskus pasuocīņus; – struoduot ar cylvākim i vadeit komandu; – sagataveit informaceju medejim i byut socialūs teiklu pavielnīkam; – reizi nedeļā vīnu […]
Vakar, 11. aprelī LVT1 raidejumā “Vyss nūteik” beja sižets ari par latgalīšim i Latgolys Studentu centru. Sižeta autore Eva Ikstena-Strapcāne sižeta dasacejumā soka: “Jau kādu brīdi vēroju, ka zilo ezeru zemes iedzīvotāji ir sarosījušies – latgaliešu valodai ir piešķirts savs valodas kods (LTG), elektroniskajā enciklopēdijā Wikipedia lasāmi vairāk kā 450 raksti latgaliešu valodā un arvien […]
Gūds kam gūds, informaceju, ka pasuokums nūteik itū, ni cytu catūrtdiņ, izzynuoju tik laikam itū pīktdiņ. Da tuo laika mes i Googlis cioce dzeivuojom kai informacejis pūrā. I izzynuoju tik deļtuo, ka muzeja darbineica Siļva struodoj ari munā dorbā i pastuostēja. Cytaiž naboga cioce Google pīduovuoja obejus datumus. 😀 Tok ar vysu zynuošonu taipat bejom […]

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Vasali! Latgolys Studentu centra folklorys kūpa “Ceidari” laipnai aicynoj vysus latgaliski dzīduot grybūšūs pīsavīnuot i kuplynuot myusu pulku. Gaideisim Tevi iz atvārtū mieginuojumu 3.oktobrī Latgolys puorstuovnīceibā Reigā, Tūrņa īlā 4, IIIC 18 stuņdēs. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
12. martā nu 10.30 da 17.00 Latvejis Nacionalajā bibliotekā izstuodis “Nevar nerakstīt” ītvorūs nūtiks Latgolys dīna. Jau 10.30 pasuokums tiks atkluots kūpā ar Rogovkys ļaudim. Tam sekuos daņči i dzīsmis ar folklorys kūpu “Upīte”, kai ari Latgolā taiseita kina, darbneicys ar Ludzys omotnīku centra meistarim, virtualuos spēlis par Latgolys kulturys montuojumu, kai ari tradicionalī iedīni […]
Jau kurū godu naformalajā, nagudrajā i nanormali glaunajā pasuokumā sovejim i sovejūs sovejim “Tievanānu pavasars” aba “Tievanānu čulans” sasatiks latgalīšu literaturys autori i skaiteituoji, muzykys radeituoji i meiļuotuoji. Tolka, guojīņs da Valna akmiņa i kūpā byušona itūgod 13. i 14. junī, kai jau īrosts, Tievanānūs (Jaunviļānūs). Itūgod „Tievanānu čulans” paīs Raiņa zeimē. Kaids nūstuosts viestej, […]
Papyldynojūt myusdīnu latgalīšu literaturys kluostu, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izdavuse latgalīšu autoris Anitys Mileikys debeja dzejūļu kruojumu „mūžīgā nepārtikusī stirna”. Gruomotys redaktore ir dzejneica i publiciste Anna Rancāne. Dzejis kruojums izdūts ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu. Anita Mileika roksta gon latvīšu literarajā, gon latgalīšu rokstu volūdā. Ari dzejis kruojumam ir divejis dalis: latvīšu literarajā volūdā […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Latgolys Studentu centra (LgSC) folklorys kūpa „Ceidari” 5. majā ar trejom dzīsmem i trejim stuostim pyrmūreiz pīsadalieja festivala “Baltica 2015” folklorys kūpu skatē – koncertā “Montuojums”, kas nūtyka Reigys Kulturys i tautys muokslys centrā “Mazā ģilde”. „Ceidari” klauseituoju uzmaneibai pīduovuoja treis dzīsmis – „Padzīduosim mes, muosenis”, „Kū tei muna laime dora”, „Doncuot guoju ar meitom” […]
“Latgolys Studentu centra” Rēzeknis birojs aicynoj iz dzejiski – muzykalū pasuocīni LaLaDra aba Latgalīts Latgalīšam Draugs. 10.majā plkst. 17.00 Rēzeknē, bīdreibys “Artistence” telpuos (pretim piļskolnam). Uzastuot grybātuojus lyudzom sasazynuot ar myusim, rokstūt iz e-postu – rezekne@lgsc.lv voi zvonūt – 2853695 Gaideisim gostūs ikvīnu interesentu! Latgolys Studentu centra, Rēzeknis biroja aktivisti. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
14. martā Jelgovā gastieja latgalīšu folkroka/metala apvīneiba „Green Novice”, kura pavysam naseņ izlaiduse sovu debejis albumu „Padebeši”. Kai īrosts, ka Jelgovā uzastuoj kaida latgalīšu grupa, pyrma koncerta LgSC jaunīši sareikoj jīm interveju. Naizpalyka ari „Green Novice”. Kūpā ar jīm interveju snīdze ari jūs draugu grupa „Pūķa gars”, kurei ari tymā vokorā pyrms „Green Novice” kuope […]
25. janvarī Reigys latgalīši sasalaseja, lai svieteitu sovys bīdreibys “Trešō zvaigzne” 25 godu jubileju. Pasuokumā skanēja latgalīšu dzeja, dzīsmis, muzyka, nūtyka karteņu vieršonuos i tyka pīmynāts bejušais. Gostu vydā beja i bīdreibu sudobra jubilejā sveice ari “Latgolys Studentu centra” puorstuovi. Sūpluok sveicīnim izskanieja dzīsmis ari nu LgSC folklorys kūpys “Ceidari” i Reigys biroja aktivistis Agitys […]
Šudiņ ir paguojs taišni pusgods nu breiža, kod Reigā iz „Latgolys Studentu centra” aktivistu organizātū pyrmū sasadzīduošonys reizi sasapuļcieja vīnkuorši interesenti bez cīši lelom muzykalajom zynuošonom, kab īsavuiceitu jaunys dzīsmis latgaliski, pamatā tradicionaluos muzykys repertuara dzīsmis. Mierkis itam vysam taids vīnkuoršs – paplašynuot sovu kasdīnys repertuaru: apnics, ka kotru naformaluoku saīšonys reizi dzīsmis, kū vysi […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Latgalīšu daņči DaugovpilīTematiskais vokors DaugovpilīLa-La-Dra 12.decembrīLatgalīši i globalizacejaLatvija – Latgola: Es asu Tu – Tu esi Es
Ir taids jūks – „Kas ir Latgolys golvyspiļsāta? Vuordā ir pīci burti. Atbiļde ir REIGA, partū ka te ir daudz latgalīšu!” Reigā veikalūs, iz ūļneicys, sabīdriskajā transportā, teatrī i cytuos sabīdriskuos vītuos arviņ bīžuok var dzierdēt latgalīšu volūdu. Taitod Reigā latgalīši ir, i na vīns viņ. Jaunīšu bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” 18. septembrī aicynoj Reigys jaunūs, […]
Koč ari vosora ir taids kai atpyutys laiks, i LgSC struodoj breivuokā režymā, ir daudzi pasuokumu i nūtykumu, kur bīdreibys jaunīši aktivi pīsadola i paleidz organizeit. Juļa vidā Daugovpiļs nūdalis jaunīši pīsadalieja projektā „KULTURRAFTING in Latgale”. Projektu „KULTURRAFTING in Latgale” eistynuoja bīdreiba „ERFOLG” ar programys „Jaunatne darbībā” atbolstu. Golvonuo projekta ideja beja – radeit vareibu jaunīšim īsapazeit ar Pūlejis, Lītovys […]
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Raiņa muzejs „Juosmuiža” aicynoj bārnus, jaunīšus, rodūšus cylvākus i vysus interesentus iz literari muzykalū pasuokumu „Latgalīts Latgalīšam Draugs” Raiņa muzejā „Juosmauiža” ituo gods 24.augustā (12.00 tolka, 15.30 muzyka i teksti). Augusta beigys ir Raiņa dzimšonys dīnys laiks, tīpoš jau rudiņs ar dzejis dīnom, studejom i dorbim, deļtuo LgSC aicynoj izīt […]
„Latgolys Studentu centrs” aicynoj jaunīšus iz naformalom apvuiceibom „Latgolys bārni II” par uzjiemiejdarbeibu nu 12.augusta leidz 16. augustam Drycanu vydškolā. Ka esi 18-23 godus jauns i gribi 5 dīnys aktivi i lītdereigi pavadeit laiku ar cytim jaunīšim, īgyustūt jaunu i naradzātu saskarsmi ar i par uzjiemiejim, tod dareisim tū kūpā. „Latgolys bārni” ir naformaluos apvuiceibys, kas aizasuoka 2011. godā […]
Gatavojūtīs Latgalīšu saītam Ūzulnīkūs, LgSC Jelgovys birojam beja uzticāts vīns lels dorbs, kura iznuokumam vajadzieja byut video ar latgalīšu cylvāku stuostim – kur jī sovā dzeivē ir atstuojuši kaidys pādus, prūti, kū jī ir izdariejuši i sasnīguši. Tai tyka uztaiseits nalela kina “Pādi i piedeni”. Video taiseišonys idejis autore ir Ingūna Lipska, kas ari beja […]
Reigā varēs redzēt izruodis „Latgola.lv” originalverseju 20. aprelī Reigā gasteis Baļtinovys dramatiskais kolektivs „Palādas” i ruodeis izruodi „Ontans i rodne”. Izruodis laikā skateituoji izzynuos, kai latgalīši teik golā ar izslavātuos latgalīšu vīsmīleibys sekom, kai ari redzēs, cik jautrai reizem var saīt ar nagaideitu gostu īsarasšonu sātā. Izruode „Ontans i rodne” 20. aprelī 19:00 st. byus apsaverama kinuteātrī […]
Pyrms dažom dīnom „Latgolys Studentu centra” Rēzeknis biroja vadeituoja Ingūna Sermule pulcynuoja latgalīšu jaunīšus vīnuvīt iz tikšonūs i jaunu planu kaļdynuošonu. Tikšonuos rezultats – ideju puorpiļneiba. Iz tikšonūs beja īsaroduš 11 jaunīši, kurim beja kūpejs vīdūklis – latgalīšu kultura ir juosagloboj i ari juoatteista. Tyka apsprīstys idejis, kai tū izdareit jau bejušūs i vēļ nabejušūs veidūs. Jaunī ceņsūni […]
Video konkurss “Latgaliskais tevī i pasaulī” tīk pagarynuots leidz ituo goda 15. martam. Konkursa mierkis ir aicynuot ikvīnu jaunīti latgaliskuos vierteibys saskateit sovā kasdīnā i pasavērt iz jom nu natradicionala i naīrosta skotu punkta, lauzt leidzšinejūs stereotipus par Latgolu, latgalīšim i latgaliskū. Īmyužynuot ituos vierteibys i kulturzeimis video i paruodeit puorejai Latvejai i ari pasauļam. […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:LgSC Rēzeknis birojs izzinoj Latgolys viesturiprojektu nakts i dīnys
Ir apkūpuoti vysi žurejis rezultati i nūteikti nominanti, kas 24. februarī, plkst. 16:00 Rēzeknis nūvoda Bieržgaļa kulturys nomā (byus nūdrūšynuots autobuss 15:00 nu Rēzeknes nūvoda pošvaļdeibys), tiks aicynuoti iz Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2012” padūšonys ceremoneju. Ari “Latgolys Studentu centrs” i LgSC bīdru paveiktais ir nomināts vairuokuos kategorejuos. Latgalīšu kulturys masu medejs Latgalīšu Kulturys gazeta […]
Sasatikšonys i īsapazeišonys prīks, smaidi i smīkli, draudzeiba i jaunys idejis – tys vyss vyrmuoja gaisā jaunīšu bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” kūsapuļcē, kas nūtyka 9. februarī Reigys jaunīšu centrā „Kaņieris”. Var drūsai apgolvuot, ka LgSC ir vīna nu spieceiguokajom latgalīšu organizacejom, kura ar padareitajim dorbim ir īgivuse atpazeistameibu na tikai latgalīšu vydā, bet arī vysā Latvejā. Panuokumu […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Muzyka i sarunys ar Artūru Uškānu kopejneicā “SĀTA”Danči DaugovpilīLgSC aicynoj iz dančim DaugovpilīTematiskais vokors DaugovpilīLa-La-Dra 12.decembrī
LgSC vaļde ir nūlāmuse itūgod bīdru kūpsapuļci reikuot Reigā 9. februarī Reigys jaunīšu centrā „Kaņieris” (Kanīra īlā 15). Kūpsapuļcis suokums 10:30, dorba kuorteibā īskots LgSC viesturē, lekcejis, egionalūs biroju atskaitis, grupu dorbs, 2012. goda puorskota pījimšona, grupu dorbs, vaļdis atskaite par padareitū i jaunys vaļdis vieliešonys. Piec kuorteigi padareita dorba paradzātys ari izklaidis – atpyutys […]
Latgalīšu dzejneicai Emilejai Kalvānei paguojušuo goda nūgalē izguoja dzejūļu kruojums „Atvosora”, kurs tyka izdūts Latgolys Regiona programmys ītvorūs. Emileja Kalvāne (1944) ir dzymuse Mērdzinis pogosta Styglovā. Jauneibā autore ir pīsadalejuse Mirdzys Kempis Jaunūs autoru apvīneibā, bet latgaliski roksta i publicejās viņ nu 1995. goda. Juos pyrmuo gruomota „Lobuo dīna” (2003) ar atsauceibu tyka pījimta i literaturzynuotnīku, […]
15. janvarī „Latgolys Studentu centrs” Jelgovys latgalīšus aicynuoja iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu, kū vadeja Muora Mortuzāne-Muravska. Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeiba nūtyka Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis dīnasta vīsneicā, i nūdarbeibu apmeklēja 13 latgaliski raksteit grybātuoji. Atnuokušajim beja īspieja atsacerēt vydsškolys latvīšu volūdys stuņdis, kod beja vajadzeiba lītuot vītnīkvuordus, vuordu lūcejumus, divdabus i t.t. Nūdarbeibā tyka stuosteits […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:


text:
LOL! Nazkas LV teiklā nūteik :) Šudiņ nekur.lv popularōkais roksts ir: “Kāpēc vīriešiem patīk anālais sekss”. Tipiski. Bet roksts nav par tū, ka veirim pateik dyrsā bōzt (nu kurāņi taidi dati?), bet gon tys ir reklāmroksts jaunam resursam analaissekss.org.
Saceišu gūdeigi, ka resursā nabeju, ibo par dyrsā bōšanu nazaintereseju. Bet nūtykums nav apgōjs ari maņi. Jaunō resursa veidōtōjs ir pazacentīs un pamūciejs googli. Beja maņ raksteņš par smīkleigu atgadiejumu LTV, kurā ir īkomentiejs arī jaunais censūņs. :)
Anālis
Nu ko var ņemties ! Uzpied uz mona nika un viss anālais būs te. Laba anālā sekskoola
Vot tev i SEO latvīšu gaumē.


text:
LgSC sveic studentus ar jaunuo vuiceibu goda suokumu i aicynoj studentus i tūs, kas sirdī jiutās jauni, iz latgaliskim pasuokumim Reigā i Daugpilī nu 11. leidz 13. septembrim.
Reigā
12. septembrī Foto orientiešonuos jeb “Pyparmātru čaja kauss 2012”. Vokora gaitā orientiešonuos i latgalisku vītu mekliejumi Reigā. Nuoc vīns ci kūpā ar komandu 3-4 cylvāku sastuovā. Vālams leidza pajimt fotoaparatu, var izaleidzēt ar mobilū telefonu, bet, ka nav, to tei nav lela bāda. Teikamēs 18:00 pi Breiveibys pīminekļa. Vaira par orientiešonūs var izzynuot, rokstūt iz reiga@lgsc.lv.
13. septembrī Īpazeisti latgalīšu jaunūs muzykantus Lauru Lo nu Bolvim i postfolklorys grupu “Rikši” nu Rēzeknis. Pasauļa muzykys krūgā BUBAMARA, Audieju īlā 8 (Vacreigā), koncertā “Muzykaluo geografeja”. Suokums 21:30. Īeja bezmoksys.
Vaira par Reigys pasuokumim vari uzzinuot pi Kristīnis reiga@lgsc.lv; T. 28240441
Daugovpilī
11. septembrī „Pa Daugovpils latgalīšu pādim”. Īpazeisti Daugovpiļs latgaliskuos vītys i pošu piļsātu, izzynoj par Latgolys cylvākim i LgSC. Teikamēs 16:00 Daugovpils Universitatis (Vīneibys īla 13) foajē.
Īeja pasuokumā ar „face control”, golvonais nūsacejums byut smaideigam i zynuot slapanū paroli Vasals!
12. septembrī Ļusteigs vokors „…Donats vaļsu grīž” kūpā ar folklorys kūpu „Dyrbyni”, vokora gaitā daņči i rūtalis. Tikšonuos – 17:50 pi Spirta koju īejis uorā (Sporta īla 6)
Vaira par Daugovpils pasuokumim vari uzzinuot pi Zaigys daugovpils@lgsc.lv; T. 28722059


text:
10. i 11. julī LgSC reikoj zuoļu čaju tolku Mukulēs pi Viļānim.
Dorbs byus svieteigs: čajus vuoksim lītuošonai zīmys sezonā – regionalajūs birojūs i suvenirim “Jezupa i Madalis linejai” (par lineji vaira skaiti: ).
10.julī suokam ap 14:00 (kod ībrauc viļcīni nu Reigys).
10. juļa programā:
- Čaju tolka
- Lauksaimnīceibys izstuode Viļāni – 2010 (tehnikys paraugdemostriejumi, vaislys bulli, syvānmuotis, amatnīki, Eriņu saimis koncerts, bals: vaira )
- Vokorā Mukulēs pierts, ols i dzīsmis
11.julī:
- Izslavātais Viļānu tiergs
Datikšona ar koč kaidu transportu da Viļānu. Nu Reigys vysu lobuok ar Zilupis ci Rēzeknis viļcīnim:
Reiga – Zilupe, nu Reigys izīt 10:30, Viļānūs 13:41
Reiga – Rēzekne, nu Reigys izīt 11:35, Viļānūs 14:03
Piec tam iz Mukulem (pītura Mukuļi, sāta vēļ 1 km dziļuok pa kreisi pa ceļu, cikom pasaruoda muorks pylns kai acs i sāta kolna golā ar myura klāvu). Pi viļcīna byušūt sagaideišona, tik lyugums pyrma tam breidynuot par vādzeibu, zvonūt Ilzei 29512432.
Leidza drūšeibai juopagiun guļammaiss.


text:
Breivpruoteigais ir cylvāks, kurīs gryb dareit sabīdreibai svareigus dorbus!
Jau nu marta mieneša Latgolys Studentu centrs pīsadola Nūdarbynuoteibys agenturis realizētajā pasuokumā “Atbalsts jauniešu brīvprātīgajam darbam”, īsaistūt LgSC biroju dorbā kūpumā 22 jaunīšus. Pasuokuma mierkis ir veicynuot jaunīšu bezdarbnīku aktivitati sabīdreibys lobā, taidā veidā ari snīdzūt atbolstu bīdreibom i nūdybynuojumim jūs nūteiktū funkceju nūdrūšynuošonai. Pasuokums ilgs 6 mienešus.
Asom lapni i prīceigi par jaunīšim, kas gryb, paleidz i dora LgSC i leidz ar tū ari latgaliskuo lobā, deļtuo gribim ar jīm īpasazeistynuot.
Rēzeknis biroja jaunīši. Jūs moto skaņ itai: Ka īspiejai pakauss ir plyks, tod ker tū aiz buordys!
Aija Jurdža, Evita Bistrova i Sandra Dzindzuka
Daugovpiļs biroja jaunīši. Par sovu moto izraudziejuši Juoņa Magazeiņa rindys: “Ja kaut kū dori, tod dori, kuorteigi, i leidz golam!”
Renārs Kancāns, Edmunds Sudniks, Baiba Raginska, Ligija Purinaša i Agnese Timofejeva
(uorpus kadra Jānis Magazeiņs i Artis Strods)
Jelgovys biroja jaunīši. Kotram jaunītim ir sovs moto, nu kurim kūpumā varātu saceit, ka jī uzskota – eists latgalīts nikod napazuss, deļtuo, ka jam nikas nav naīspiejams. Vyss nūslāpums – dareišonā i variešonā!
Olita Bidzāne, Evija Valaine, Anita Vespere, Gints Jurāns, Jānis Bārtuļs i Modris Martinovs
Reigys biroja jaunīši. Jūs vysu moto kūpsaucējs varātu skanēt itai: Cylvāks, ejūt pa dzeivi vīglā sūlī, var vysu, kam jis tyc!
Inese Čiževska, Jānis Papiņš, Laura Keiša i Toms Tālbergs
(uorpus kadra Rita Gruševa, Lauma Pētersone i Elīna Veismane)


text:
Kaupris
Kaupris (latvīšu: paugurs; anglīšu: hill; krīvu: xoлM) — zemisviersa geografiskuo reļjefa forma ar skaidrai radzamu viersyuni, kura nūstateitā pluotā pasaceļ augšuok apleicīnis. Kaupris parostai paopols, ar lāvom pīguoznem i sluobai izsaceigu zamošku.
Praktikā vītā gegografiskuo termina "kaupris" cieški lītoj apzeimīni "kolns". Geografejis zineibā raugoms atškiert obadivejus terminus:
- "kaupris" (anglīšu hill, krīvu xoлM, latvīšu paugurs) – pasacālums apmāram da 300 m;
- "kolns" (anglīšu mountain, krīvu ropa, latvīšu kalns) – pasacālums suocūt nu apmāram 300 m i augšuok.
Tok praktiskajā lītuošonā skaidrys rūbežs navā nūstateits, ite nūtaleju diskuseju objekts.
Seņuok iz kaupru cieški stateja piļs i mīstus, partū daudzeji kaupri tur sovys pasaukys.
Poši augstī Latgolys kaupri:
- Lelais Līpkolns – 289 m a. j. l.
- Dzierkaļu kolns – 286 m a. j. l.
- Dubuļu kolns – 274 m a. j. l.
- Mozais Līpkolns – 259 m a. j. l.
- Muokuļkolns – 248 m a. j. l.
- Egļukolns – 220 m a. j. l.


text:
Kas šudiņ pylda Jehovys grybu?
Jehovys līcinīki ir vysā pasaulī, i jī ir nu vysaidom tauteibom i kulturom. Kas apvīnoj tik atškireigus cylvākus?
Kaida ir Dīva gryba?
Dīvs gryb, lai juo gryba tyktu dareita zynoma vysā pasaulī. Kaida ir Dīva gryba, i kas niu vuica tū cytim?
Kaidi cylvāki ir Jehovys līcinīki?
Cik daudz Jehovys līcinīku tu zini? Kas tev ir zynoms par jim?
Deļkuo mes saucamēs par Jehovys līcinīkim?
Uzzynoj par treis īmeslim, deļkuo mes pījēmēm itū nūsaukumu.
Kai nu jauna tyka atkluota Bībelis patīseiba?
Kai mes varim byut puorlīcynuoti, ka niu mes pareizi saprūtam, kū patīseibā vuica Bībele?
Deļkuo mes asam izdavuši Jaunuo pasauļa tulkuojumu?
Kai itys Dīva vuordu tulkuojums atsaškir nu cytim Bībelis tulkuojumim?
Kū tu sajimsi kristīšu sapuļcēs?
Mes sanuokam kūpā sapuļcēs, lai pieteitu Svātūs Rokstus i uzmundrynuotu vīns ūtru. Ari tu iz tom esi laipni aicynuots.
Kai mums īt par lobu cytu kristīšu sabīdreiba?
Dīva vuordi mudynoj kristīšus pavadeit kūpā laiku. Uzzynoj, kai tev var īt par lobu cytu kristīšu sabīdreiba.
Kai nūteik myusu sapuļcis?
Voi esi koč kod dūmuojs par tū, kai nūteik myusu sapuļcis? Drūši viņ tu byusi puorsteigts, uzzynojūt, cik nūdereigu bībelisku apvuiceibu tamuos var sajimt.
Deļkuo mes dūmojam par sovu izskotu, kod ejam iz sapuļcem?
Voi myusu izskotam ir kaida nūzeime Dīva acīs? Uzzynoj, piec kaidim Bībelis pryncypim mes izlosom sev drēbis.
Kai vyslobuok sasagataveit sapuļcem?
Jo pyrma sasagataveisi, tod tu nu sapuļcem variesi sajimt vysleluokū lobumu.
Kas ir giminis vokors Jehovys pīlyugsmei?
Uzzynoj, kai itys pasuokums var jums paleidzēt tyvuotīs Dīvam i styprynuot attīceibys giminē.
Deļkuo mes organizejam kongresus?
Treis reizis godā mes saejam kūpā seviškūs pasuocīņūs. Kū tu vari sajimt nu itim saītim?
Kai ir organizāta myusu sludynuošona?
Mes sekojam pīmāram, kū, byudams iz zemis, ruodeja Jezus. Kai nūteik sludynuošona?
Kas ir pioneri?
Daži nu Jehovys līcinīkim mienesī sludynuošonai veļtej 30, 50 voi vairuok stuņdis. Kas jūs mudynoj tū dareit?
Kaida apvuiceiba ir paradzāta pionerim?
Kaida apvuiceiba teik pīduovuota tim, kas pylnu slūdzi sludynoj Dīva vaļsteibu?
Kai draudzis vacuokī kolpoj draudzei?
Draudzis vacuokī ir goreigi nūbrīduši veirīši, kas draudzē uzajam vadeibu. Kai jī paleidz cytim draudzis lūceklim?
Kū dora draudzis kolpuotuoji?
Draudzis kolpuotuoji veicynoj draudzē kuorteibu. Uzzynoj, kai jūs dorbs īt par lobu vysim sapuļču apmaklātuojim.
Kū deļ mums dora rajona puorraugi?
Ar kaidu mierki rajona puorraugi apmeklej draudzis? Kai tu vari sajimt lobumu nu jūs apmekliejumim?
Kai mes paleidzim ticeibys bīdrim nalaimē?
Kod nūteik dobys katastrofa voi leidzeiga nalaime, mes izreizis organizejam praktisku paleidzeibu, taipat i goreigi atbolstom i mīrynojam. Kai tys nūteik?
Kas ir uztycamais i gudrais kolps?
Jezus sūleja, ka jis nūzeimuos ”kolpu”, kas saguoduos goreigu uzturu ”nūteiktā laikā”. Kai tys niule pīsapylda?
Kai šudiņ dorbojās Vodūšuo padūme?
Pyrmajā godsymtā nalela kristīšu grupa, kurā beja vacuokī i apustuli, veiduoja kristīšu draudzis vodūšū padūmi. Kai ir šudiņ?
Kas ir Bētele?
Bētele ir seviška vīta, kurā teik piļdeits cīši svareigs uzdavums. Uzzynoj vairuok par tim, kas tī kolpoj.
Kas teik dareits filialēs?
Vysuos myusu filialēs teik pīduovuotys ekskursejis. Laipni aicynuots i tu!
Kai teik raksteita i tulkuota myusu literatura?
Mes izdūdam publikacejis vairuok nakai 750 volūduos. Deļkuo mes pīlīkam taidys pyulis?
Kai teik finansāta myusu darbeiba?
Jo runojam par finansiešonu, ar kū myusu organizaceja atsaškir nu cytom religejom?
Deļkuo i kai teik caltys vaļsteibys zālis?
Deļkuo sapuļču nomu, kur mes pīlyudzam Dīvu, saucam par vaļsteibys zāli? Uzzynoj, kai ituos vīnkuoršuos ceļtnis nūder myusu draudzem.
Kai mes uzturim kuorteibā sovu vaļsteibys zāli?
Teira i sakūpta vaļsteibys zāle saguodoj gūdu Jehovam. Kai mes cenšamēs uzturēt kuorteibu vaļsteibys zālē?
Kai izmontuot vaļsteibys zālis biblioteku?
Voi tu grybātu vēļ lobuok saprast Bībeli? Lobs paleigs itamā ziņā byus vaļsteibys zālis biblioteka.
Kū var atrast myusu interneta vītnē?
Tu vari uzzynuot vairuok par mums i myusu uzskotim, taipat i sajimt atbiļdis nu Bībelis iz sovim jautuojumim.
Voi tu piļdeisi Jehovys grybu?
Dīvs Jehova tevi cīš mīļoj. Kai ikdīnā tu vari paruodeit Dīvam, ka gribi byut jam pateikams?


text:
Mīsta vierīņs nu Olava bazneicys tūrņa
Talins (igauņu: Tallinn) — Igaunejis golvysmīsts i pats leluokais mīsts. Ite vysuzeimeiguo Igaunejis ūsta pi Suomu jiuru leiča pošūs vaļsteibys pūstumūs. Taipoš mīsts irā vysu leluokais industrejis i finansu centrys. Talina vacmīsts īlykts UNESCO pasauļa kulturiskuo puormaņtīņa sarokstā. Mīstā izaglobovuse vydslaiku pīstateiba ar sorgsīnu. Harjis apleiciņa administrativais centrys.
-
-
Talina vacmīsta vydslaiku sorgsīna
-
Vierīņs iz Talina bizneša centra
-
-


text:
Jau vairuokus godus vīna nu bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” tradicejom ir muzykali literarī pasuokumi “La-La-Dra” jeb “Latgalīts Latgalīšam Draugs” voi “Latgalīts Latvīšam Draugs”. 😉 Pasuokums ir ceļojūšs i leidz šam aicynuojs muzykantus, literatus i klauseituojus sasatikt dažaiduos Latgolys vītuos – Rēzeknē, Dagdā, Vuorkovā, Daugovpilī – i Reigā.
Šūnedeļ, 3. Adventa svātdīnē 16.00 latgalīšu muzikali literarais pasuokums “La-La-Dra” nūtiks J.Raiņa sātā Berķenelē (Daugovpiļs nūvoda Kalkūnis pogosta Birķineļūs ). Itys ir eipašs, svātku gaideišonys, puordūmu laiks – Advents, deļ tam eipaša atmosfera i emocejis garantātys. Kūpā ar latgalīšu ailinīkim, muzykantim i klauseituojim byus prīsters.


text:
Labi, ka inni96 taisās pierkt eeepc :) Ir topusi Austrumi Linux specverseja ar īkļautu eeepc dzeļžu atbolstu! Versejas numurs: 1.7.6. Saite nūviļkšanai. Uŗa! Man pateik! Teikls strōdoj “iskaroppkī”. Viņ dagō podmaineit MAC adresi, lai provaiders īlaistu teiklā. Pabokstūt alsamixer sleidņus, pasarōdē skaņa. Nūzaklausieju “Broken, Beat & Scarred” nu Metallicas jaunō diska. Par filmom nazynu – nav ar kū porbaudeit. Bet tai, kai skaņa ir atpazeita, filmom jōīt. Nalels kazuss gon ir: TouchPad nastrōdoj :( Koč 1.7.5. jis gōja. Taitod moza klaida, kas izleida tikai šajā testa versejā. Kūpejais īspaids: Pazitiff! Kap napascātu, ka cyxob`s diersna, īvītoju ekrana attālu:
Izaver, ka Austrumi dzan lelu noglu Xubuntu zōrkā. Varbyut jis byus golvanais distributivs uz asusa? Var byut. Tikai taids seikums kai Wi-Fi, Fn tausteņi, Led, WebCam…


text:
Byutu tagad PSRS, šudiņ vysim byutu breivdīna. Mes ar balonim un transparentim ītu pa pylsātu centrim un šmigā bļautu “UŖĀ!!!” tribīnī stōvušajim, ni mozōk šmigainajim, partejas sekretarim un jūs tyvōkajim bīdrim. Ja kaids vaira napīmiņ, par kū es te filozofeju, saite un vāļ vīna.
Bet tys nav vīneigais īmasls šudiņ vokorā izdzert 100g. Maņ šudiņ ir sova veida jubileja – es dzeivoju uz pasauļa jau 11’000 dīnu!
Ja kuram interesej sovs vacums dīnōs: saite.
Svātki
Byutu tagad PSRS, šudiņ vysim byutu breivdīna. Mes ar balonim un transparentim ītu pa pylsātu centrim un šmigā bļautu “UŖĀ!!!” tribīnī stōvušajim, ni mozōk šmigainajim, partejas sekretarim un jūs tyvōkajim bīdrim. Ja kaids vaira napīmiņ, par kū es te filozofeju, saite un vāļ vīna.


text:
Redzieju sižetu pa TV, ka Latvejā byus jana parauga pases. Fu b…@! Taidas, kai beja CCCP laikūs :( preteiga paskota sorkoni-bryunā krōsā.
Parodeja uz Majakovska slavanū dzeju:
Я дocTaю из шиpokиx шTaHиH, чeM дoBoжy Bac Bcex дo иcTepиkи
ЧиTaйTe! ЗaBидyйTe!! Я rpaждaHиH CoeдиHëHHыx ШTaToB AMepиkи!!
Jā, kaida hrena ASV? Da taida, ka vysā Eiropā tagad maina pases, lai varātu braukt uz Amerikoseju bez vīzas. Pats pazamōjušōkais šajā padareišonā ir tys, ka pasē byus myusu vysu pierkstu nūspīdumi. Nu jauna da vaca! A piori tīk pījimts, ka mes vysi asam teroristi. Kolēģe, kas tagad brauks uz ASV vizas dabōšanai arī atstō sovus rōdeitōja pierstu nūspīdumus viestnīceibā. Un tagad ir īvadeita nazkaitā datu bāzī. Paļdis! Lelais brōļs tevi vāroj. Total control. Es jau nu taidu pasi naīšu izimt. Gaideišu ID kartes, par kurom jau kurū reizi vysi ir aisamiersušs. Ar ID karti pa EU vareis ceļōt bez jūs nalykumeigōs pases.
* – V.V.Žirinovska dzīsmes nūsaukums.


text:
Vakar pa teiklu proskrāja ziņa, ka WP satur klaidu, kas ļaun izdareit DOS uzbrukumu blogam. Acaroda ari zōles. Dagō ar rūkom functions.php failā likt papyldu koda rindas aizsardzeibai. Beja jau ari radeits spraudņs, kurais lobō kodu automatiski.
Klaida ir izlobōta jaunajā WP 2.8.5 versejā, kas izgō nazkod nakti. Parostam lītōtōjam atjaunōšona jōdora pošam. A maņ ir bonuss :)
Atoms nu reita twitterā īčyvynō:
#amberolv automātiskais wordpress upgrade ir nostrādājis, liksim produkcijā. Piesakās wordpress īpašnieki uz e-pastu, pieliksim!
Uzsytu e-postu un jau pec pōrs minutem muns žurnals sōka grīztīs uz jaunōs, drūšōkōs WP versejas. Uŗa tovaŗišči! :) Vot tys ir serviss!
Fotka nu flickr. Autors miss604
p.s. Daīs atjaunynōt ari halturu projektu lopas!


text:
4. decembrī Latvejis Nacionalajā teatrī pyrmizruodi pīdzeivuos režisora Valda Lūriņa īstudātuo izruode “Bišumāte un vilkacis”, kuruos pamatā ir Annys Rancānis luga, viestej informaceja teatra sātyslopā.
Tys ir stuosts par dzeivi Latgolys pīrūbežā. Par paguotni, kura vys vēļ vojoj. Par malim, kasdīnu i napruoteigu gribiešonu piec mīlesteibys. Piec mīlesteibys, kas vīneiguo spiej pīpiļdeit reizem itū sasūdeitai napanasamū dzeivi.
Lūmuos: Marija Bērziņa, Daiga Gaismiņa, Lāsma Kugrēna, Ilze Rudolfa, Muorteņš Brūveris, Gundars Grasbergs, Ivars Kļavinskis, Muorteņš Egliens, Mārcis Maņjakovs, Voldemars Šuoriņš, Uldis Norenbergs, Normunds Laizāns, Juoņs Āmanis, Kaspars Aniņš i Valdis Zilveris.
Itys Annys Rancānis dorbs sajēme ūtrū vītu Nacionaluo teatra lugu konkursā 2016. godā.
Beleti iz decembra izruodem jau nūpierkami teatra i “Biļešu Paradīzes” kasēs.


text:
Kai radzams jūku obrozā zamuok, cīši lelys zynuošonys latvīšim par Austrāleju nav. Kab itū prīškstotu maineitu, aicynojam n-tū reizi sasatikt iz stuostu ciklu „Latgalīša pādi pasaulī”, kab nakluotīnē pabyutu kaidā pasauļa molā i golā, kas 8. novembra vokorā byus Austrāleja – par sovim pīdzeivuojumim i pīredzi tymā stuosteis Daina Blažēvica. „Latgalīša pādi pasaulī” ir mieginuojums […]
Ūtardiņ, 13. septembrī, 18:00 stuņdēs Raiņa i Aspazejis sātā, Reigā, Bazneicys īlā 30, byus vīns nu ituo goda Dzejis dīnu latgaliskuokūs pasuocīņu – myusu dīnu latgalīšu dzejis vokors «Gostūs pi Raiņa». Pasuocīnī paradzāts prof. Janinys Kursītis-Pakulis stuosts «Raiņa Latgola», sovus tekstus skaiteis latgalīšu dzejnīki Juoņs Ryučāns, Valentins Lukaševičs, Emileja Kalvāne, Ilze Sperga i c. Latgalīšu vokori Reigā […]
Itūcaturdiņ, 19. majā 19 stuņdēs vokorā esi aicynuots pīsavīnuot latgaliskam vokoram pi cīši šmukuo Dambjapūra azara Mežcīmā ar kū var pasludynuot uora pikniku sezonu par atkluotu! Vokora programā sasatikšona ar latgalīšim, stuosti, smīkli, volejbols, golda teniss, futbols (varbyut kaidam ir futbola bumba, kū pagiut leidza?!) Leidza – koč kas nu ādamuo, koč kas nu dzaramuo. […]
Vakar, 11. aprelī LVT1 raidejumā “Vyss nūteik” beja sižets ari par latgalīšim i Latgolys Studentu centru. Sižeta autore Eva Ikstena-Strapcāne sižeta dasacejumā soka: “Jau kādu brīdi vēroju, ka zilo ezeru zemes iedzīvotāji ir sarosījušies – latgaliešu valodai ir piešķirts savs valodas kods (LTG), elektroniskajā enciklopēdijā Wikipedia lasāmi vairāk kā 450 raksti latgaliešu valodā un arvien […]
Studentu organizaceju laime i nalaime reizē ir paaudžu maiņa – vīni atīt, cyti aizīt. Ka napasaveic, pa vydu ir puorruovums – tradicejis i suoktais dorbs pagaist. Tai ari Latgolys Studentu centrs, kas atsajaunuoja 20. gs. 90. godu beiguos i ar aktivitatis kuopumim i krytumim struodoj da myusu dīnu, gon raudzeja puorjimt 90. godu suoku pīredzi […]
Ar 1. martu Latvejā suokusīs Tautys skaiteišona. Itei reize atsaškir nu īprīškejom ar eipašu vaicuojumu – “Vai Jūs lietojat latviešu valodas paveidu – latgaliešu valodu?”. Latvejis viesturē pyrmū reizi teik saskaiteiti ari latgalīšu volūdys lītuotuoji i, ka Tu ituo roksta skaiteišonā esi tics icik tuoli, tod nūteikti varēsi ari apstiprinūši atbiļdēt iz vaicuojumu par latgalīšu […]
Itymā caturtdīnā 20.janvarī 19:00 Reigā, tirdznīceibys centra “Galleria Rīga” 5. stuovā Dīnys gostu ustobā jaunīšu organizaceja “Avantis” i portals “Diena” aicynoj iz diskuseju ciklā “Domu ekspresis” – itūreiz tema “Latgalīšu spāks i tū nūslāpumi”. Diskusejā pīsadaleis Aija Eriņa – dzīduotuoja, TV šovu dalineica i uzvarātuoja, Edeite Husare – LgSC Reigys biroja vadeituoja i Aivars Līpenītis […]
Vasali! Sajiemu viestuli nu LR Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis par dorba grupys izveidi, kam da 20. decembra juoizstruodoj prīšklykumus i juoīsnīdz izglītības un zinātnes ministra parakstītu informāciju Ministru prezidentam par veicamajiem pasākumiem latgaliešu rakstu valodas kā vēsturiska latviešu valodas paveida saglabāšanai, aizsardzībai un attīstībai. Tys ir, dorba grupai juosagatavej prīšklykumi par Latvejis vaļstī napīcīšamajim pasuokumim […]
Gūds kam gūds, informaceju, ka pasuokums nūteik itū, ni cytu catūrtdiņ, izzynuoju tik laikam itū pīktdiņ. Da tuo laika mes i Googlis cioce dzeivuojom kai informacejis pūrā. I izzynuoju tik deļtuo, ka muzeja darbineica Siļva struodoj ari munā dorbā i pastuostēja. Cytaiž naboga cioce Google pīduovuoja obejus datumus. 😀 Tok ar vysu zynuošonu taipat bejom […]
Pyrmudiņ latgalīšu rokstu volūdys kursūs uzzynuoju vairuokys jaunys lītys kai par latgalīšu rokstu volūdys pareizraksteibu, tai par latgalīšu attīceibom ar mīlesteibu. Zynuošonys raudzeišu īvāruot iz prīšku rokstūt. I niu es rokstu i dūmu (taišni tai es dūmu navys dūdu) sovys puordūmys ari Tev. 🙂 Lobojūt kursu pasnīdziejis Muorys aizdūtū tekstu, roduos diskuseja par vaicuojumu, kai […]
Verūs, ka jau nūsaukti “Boņuka” bolvys pretendenti. Cik pīmiņu, apbolvuošona laikam 26. aprelī, dīnu piec “Vuolyudzānu” Rēzeknē. Ka tik na ar sorkonim kovrim, puču buketim i glaunom suknem i smokingim. 😀 Es tai pi seve smejūs. Ir precizys lītys, ir puorprotumi. Laikam beja atkareigs nu pīsaceituoju aktivitatis i redzīņa. Kai jim pasaruodēja. Poša es nikuo […]
Ite var nūsavērt interveju ar bazneickungu Aigaru Bernānu, LgSC bīdru. Nūtykuse ituo goda Sibira ekspedicejis laikā. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Zīmys škola latgalīšim Sibira soltumūsĪspieja pīsasaceit stipendejai!Latgalīšu dīna Breivdobys muzejāSibira dīna KruoslovāLgSC 6 godi
Ar Latvejis Universitatis Filologejis i muokslys zynuotņu fakultatis vuiceibspāku entuziasmu, kai ari ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansialū atbolstu no ituo goda 16. janvara da 2. februara nūtyka Catūrtuo latgalīšu volūdys i kulturys zīmys škola Sibirī Krasnojarskys nūvoda Ačynskā. Zīmys škola ir centralais pasuokums ar Sibiri saisteitajūs projektūs, sovu rūku projektūs pīlīk ari Latgolys Studentu centra […]


text:
Ar 2016. goda 1. janvari “Latgolys Studentu centra” Reigys birojs aba Tonis birojs Antonejis īlā 8 – 3/6 teik slāgts. Paļdis vysim, kas īguļdeja dorbu biroja tapšonā i dzeiveibys uzturiešonā tymā. Eipašs paļdis biroju vadeituojim. Daudz pateikamu breižu aizvadeits birojā, izsprīsts par pasuokumim i uzraksteiti naskaitomi projekti. Kai soka, vyss, kas nūteik, nūteik iz lobu! Tam tycam ari […]
Pyrmajā novembrī Jelgovā tyka svieteita “Latgolys Studentu centra” 9. pastuoviešonys jubileja. Tai kai itymā reizē LgSC dzimšonys dīna tyka svieteita Jelgovā, Jelgovys biroja jaunīši nu suokuma īpazeistynuoja ar piļsātu, kuru jī niu sauc par sovu sātu. Muzejā “Academia Petrina” varieja apsavērt i īpazeit Jelgovu viesturyskā škārsgrīzumā. Sv. Treisvīneibys bazneicā gidis pavadeibā varieja īpazeit na tik […]
Uorā palīk soltuoks i soltuoks, cylvākim rudiņs napateik drāgnuo laika dēļ, deļtam Rēzeknis biroja aktivisti i bīdri sadūmuoja īprīcynuot i duovynuot smaidu cytim. Nu vielmis īprīcynuot roduos ideja, kai tū paveikt – uobeļu zibakceja. Sasadorbojūt ar Z/S „Ezermala” tyka saguoduots gondreiž 200 uobuļu. Sovu dorbu pīlykom pi parunu mekliešonys i zeimeišu pīsīšonys pi kotra uobuļa. […]
Jaunīši nu organizacejis „Jelgovys sorkanuo krysta jaunīši” i bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” lobdareibys akcejā prīcej bārnu noma audziekņus! Sastdiņ – 7. junī nūtyka lobdareibys akceja „Būsim kopā”, kura jau tradicionali nūteik pīktū godu. Jemūt vārā, ka Jelgovys sorkonuo krysta jaunīšim ir „uzplaukuse” patīsa draudzeiba ar bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Jelgovys biroju, tod nu itūgod jī […]
Latgolys Studentu centra (LgSC) folklorys kūpa „Ceidari” 5. majā ar trejom dzīsmem i trejim stuostim pyrmūreiz pīsadalieja festivala “Baltica 2015” folklorys kūpu skatē – koncertā “Montuojums”, kas nūtyka Reigys Kulturys i tautys muokslys centrā “Mazā ģilde”. „Ceidari” klauseituoju uzmaneibai pīduovuoja treis dzīsmis – „Padzīduosim mes, muosenis”, „Kū tei muna laime dora”, „Doncuot guoju ar meitom” […]
Par boltajim cimdenim i sorkonajim maisim Jelgovā… Pavasaris – laiks, kod putneni čyvynoj, sauleite speid i pučeitis zīd.Vysa dzeivuo doba mūstuos i cylvāki lobpruotuok vairuok uzatur svaigā gaisā. Lai cik biedeigi nabyutu, lelokais „cyuka” ir i palīk cylvāks, kas vysus sovus musurus izmat dobā, taidā veidā būjojūt pavasara burveibu. Lai padareitu myusu dzimtini šmukuoku, jau […]
25. janvarī Reigys latgalīši sasalaseja, lai svieteitu sovys bīdreibys “Trešō zvaigzne” 25 godu jubileju. Pasuokumā skanēja latgalīšu dzeja, dzīsmis, muzyka, nūtyka karteņu vieršonuos i tyka pīmynāts bejušais. Gostu vydā beja i bīdreibu sudobra jubilejā sveice ari “Latgolys Studentu centra” puorstuovi. Sūpluok sveicīnim izskanieja dzīsmis ari nu LgSC folklorys kūpys “Ceidari” i Reigys biroja aktivistis Agitys […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Jau kaidu strēči LgSC Daugavpiļs birojs reikoj daudzus kulturys pasuokumus. Par oktobri, novembri ir bejuš projektu raksteibys apvuiceibys, latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibys, rodušuo darbneicis i dzejis i muzykys vokori, kinu vieršonuos i sasatikšonys ar dažaidim cylvākim. Kai vīnu nu prioritatem LgSC ir izvirziejuse sovu bīdru izgleituošonys pasuokumus, deļ tam oktobrī nūtyka, projektu raksteišonys apvuiceibys i […]
11. oktobrī Jelgovā beja eipašs pasuokums. Tyka svinieta LgSC Jelgovys biroja 1 goda jubileja, kura oficiali beja 8. oktobrī. Pasuokums beja prīkš bīdrim i aktīvistim, taču daudz beja sasalasiejušs i potencialī LgSC bīdri. Asūt kuplā skaitā, svineibys izadeve cīši jautrys! Suokumā Jelgovys biroja izveiduošonys iniciators īpazeistynuoja kluotesūšūs ar goda laikā izdareitū, puors vuordūs pastuostūt par […]
LgSC jaunīši pīsadalieja Rēzeknis piļsātys svātkūs. Itūgod svātku moto beja: dzeive kai kina. Organizaceju guojīnī LgSC studenti īsajuta kinys „Cylvāka bārns” tālūs – beja Boņuks, Izidors, Kazačs, Brigita i c. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Breivpruoteigais ir cylvāks, kurīs gryb dareit sabīdreibai svareigus dorbus! Jau nu marta mieneša Latgolys Studentu centrs pīsadola Nūdarbynuoteibys agenturis realizētajā pasuokumā “Atbalsts jauniešu brīvprātīgajam darbam”, īsaistūt LgSC biroju dorbā kūpumā 22 jaunīšus. Pasuokuma mierkis ir veicynuot jaunīšu bezdarbnīku aktivitati sabīdreibys lobā, taidā veidā ari snīdzūt atbolstu bīdreibom i nūdybynuojumim jūs nūteiktū funkceju nūdrūšynuošonai. Pasuokums ilgs […]
21. majā 18.30 byus jauna dzimšonys dīna. Seņ brīdynuota ideja par latgalīšu dzīdūšu dūmubīdru grupu Reigā tops eistynuota dzeivē. Idejis autori ir bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” jaunī ļauds. Sasadzīduošona dažaidūs pasuocīņūs, draugu kompanejuos vysod ir nūvaduse pi dūmys, ka vajadzātu īsavuiceit jaunys dzīsmis latgaliski, varbyut dareit tū nūpītnuok i reizē pasadaleit ari ar sovu dzymtūs […]
Ituo goda 30. aprelī, Daugovpilī nūtyka bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Daugovpiļs nūdalis jaunuo biroja atkluošonys pasuocīns. Cylvākam nu molys, kurs sekoj leidza LgSC Daugovpiļs biroja aktivitatem, varātu pasalikt: „Kas tī īpašs, jī tokš biroja atsarasšonys vītys maina divejis reizis godā i tai kotru godu!?”, bet es pasoku iz reizis, ka tai gon itūreiz nav. LgSC […]
LgSC ar prīcu paviestej, ka dorbu suoc jaunais Daugovpiļs birojs. Tys niule atsarūn pretim Daugovpiļs teatram Vīneibys ūļneicā 17, Daugovpilī ( īeja nu kopejneicys „SĀTA” ). Jaunajā birojā sasateik latgaliski dūmuojūši jaunīši, ite var izzynuot informaceju par tyvuokajim pasuokumim, Latgolys viesturi, var nūpierkt latgalīšu gruomotys, muzykys diskus. LgSC Daugovpiļs birojs i kopejneica „SĀTA” gaida […]
Pyrms dažom dīnom „Latgolys Studentu centra” Rēzeknis biroja vadeituoja Ingūna Sermule pulcynuoja latgalīšu jaunīšus vīnuvīt iz tikšonūs i jaunu planu kaļdynuošonu. Tikšonuos rezultats – ideju puorpiļneiba. Iz tikšonūs beja īsaroduš 11 jaunīši, kurim beja kūpejs vīdūklis – latgalīšu kultura ir juosagloboj i ari juoatteista. Tyka apsprīstys idejis, kai tū izdareit jau bejušūs i vēļ nabejušūs veidūs. Jaunī ceņsūni […]
Sasatikšonys i īsapazeišonys prīks, smaidi i smīkli, draudzeiba i jaunys idejis – tys vyss vyrmuoja gaisā jaunīšu bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” kūsapuļcē, kas nūtyka 9. februarī Reigys jaunīšu centrā „Kaņieris”. Var drūsai apgolvuot, ka LgSC ir vīna nu spieceiguokajom latgalīšu organizacejom, kura ar padareitajim dorbim ir īgivuse atpazeistameibu na tikai latgalīšu vydā, bet arī vysā Latvejā. Panuokumu […]
LgSC vaļde ir nūlāmuse itūgod bīdru kūpsapuļci reikuot Reigā 9. februarī Reigys jaunīšu centrā „Kaņieris” (Kanīra īlā 15). Kūpsapuļcis suokums 10:30, dorba kuorteibā īskots LgSC viesturē, lekcejis, egionalūs biroju atskaitis, grupu dorbs, 2012. goda puorskota pījimšona, grupu dorbs, vaļdis atskaite par padareitū i jaunys vaļdis vieliešonys. Piec kuorteigi padareita dorba paradzātys ari izklaidis – atpyutys […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Tyvojūtīs Zīmyssvātkim, kotra sirdī i dvieselē aizviņ spylgtuok pasaruoda sirsneigums, labesteiba, dvieselis syltums i duosnums. Ari mes, Jelgovys latgalīši, vieliejomēs snīgt apleicejim kaidu jauku i sirsneigu duovonu, kas radeitu kaidam smaidu sejā i syltumu sirsneņā. Ituo goda pādejā Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis vuiceibu nedeļā tyka izdareiti puora pateišom lobu darbeņu. LgSC Jelgovys biroja aktivisti beja planavuojušs […]
Pyrmais “Latgolys Studentu centra” reikuotais pasuokums jaunajā godā nūtiks 3. janvarī LgSC Reigys birojā (Antonejis īla 8-3/6). Tymā praktikante Kristīna Fedosejeva prezentēs sovu praksis atskaiti. Kristīna vuicās Latvejis Kulturys koledžā vidis dizainu i sovys praksis laikā ir izstruoduojuse LgSC korporativū stilu, izveidojūt bīdreibys logo i prezentaceju produktus. Kristīnai ir īsadevs atrast jaunu pīeju LgSC vizualajam […]
Jaunīšu bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i latgaliski rokstūšais medijs www.lakuga.lv organizej video konkursu „Latgaliskais tevī i pasaulī”, ar kura starpnīceibu aicynoj lauzt sabīdreibys stereotipus par tū, kaidi ir latgalīši, kai cylvāki dzeivoj Latgolā i kurys vierteibys i lītys teik uzskateitys par latgaliskom. Bīži viņ ziņu sižetūs par Latgolu teik ruodeitys sakrytušys sātys, uzsvārta regiona nabadzeiba i atpaliceiba […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Studenti Jelgovā vuicuos latgalīšu rokstu volūduLatgalīši sasateik JelgovāLatgolys vokors JelgovāJelgovā byus LgSC birojs!
Par tū, kū latgalīši dora aiz leluo prūda jeb Amerikā, variesi uzzynuot 5. decembrī LgSC Reigys birojā (Antonejis īlā 8 – 3/6) 18:00. Itūreiz par sovim pīdzeivuojumim i dorba gaitom stuosteis LgSC bīdrs Ivo Brūvers. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj latgaliski raksteit grybātuojus iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu. Uzmaneibu! Nūdarbeiba puorcalta iz 4. decembri! Nūdarbeiba paradzāta cylvākim bez īprīkšejūs zynuošonu latgalīšu volūdys pareizraksteibā, bet latgaliski runojūšim. Dalinīki tiks īpazeistynuoti ar myusdīnu latgalīšu volūdys ortografeju i varēs izkūpt praktiskuos raksteit prasmis. Nūdarbeiba byus bez moksys, suokums 18:30, par vītu dalinīkim tiks […]
Jau itū nedeļu 2. novembrī vīna nu aktivuokajom i pazeistamuokajom Latgolys jaunīšu organizacejom – „Latgolys Studentu centrs” – svinēs sovu 7. dzimšonys dīnu. Tei ir jaunīšu kūpa, kurā kotrs ir ar sovu skatejumu par Latgolu, juos kulturu i nuokūtnis īspiejom, bet vysim ir vīna kūpeja ideja – tū vysu atteisteit i paruodeit puorejai Latvejai i […]
Paguojušajā pīktdinē, 26. oktobrī, LgSC Jelgovys biroja aktivisti latgalīšus i jūs draugus aicynuoja vīnuvīt iz pasuokumu „Latgolys vokors Jelgovā”. Itys pasuokums LgSC viesturē ir īguojs, kai ilguokais vokors – jautreiba suocēs ap 8 vokorā i beidzēs 4 nu reita. Vokoru atkluoja LgSC Jelgovys biroja vadeituojs Valērijs Kušnirs, saceidams svineigū runu, piec kurys sekuoja īsapazeišonys kaita, […]


text:
Nazkai nikam nabeja laika. Šudiņ pīzasiežu atrisynōt vīnu problemu. Debian Linux nasazaprota ar printeri Konica Minolta magicolor 4750EN. Fedora, Arch, Ubuntu bez problemu, a Debian’s nikai! :(
Pati printea pīvīnōšona ir smuka i loba. Ar vacū lobū
system-config-printer
Bet, kai sazataisi drukōt, tai problema. Pasarōda lūdzeņš ar tekstu:
Option ‘printer-resolution’ has value ‘(unknown IPP tag)’ and cannot be edited.
I nikai. Printers eļsinej i ursuļoj, bet nadrukoj. I pakar vysus printiešonas procesus :( Izarōda pi vaiņis ir “python-cups” paka. Debians līk meikstū. Ļauds jau nu 2012. goda janvara žālojās, a puišim pofigu. Pec vysu paku atjaunōšonas uzlobōjumu nikaidu. Daīt vysu lobōt ar rūceņom.
Sōksim:
- pyrma vajaga dabōt python-cups_1.9.62-0ubuntu1_i386.deb paku. Tū var vīgļi i nasōpeigi atrast ar Google. Derēs pyrmais vaicōšonas rezultats. Paku jōīgloboj datorā.
- ņiuļa jōpalaiž terminaļs un jōporīt uz katalogu ar paku. Munā gadejumā tys beja:
cd Lejupielādes
Var porbaudēt, ci paka tī ir. Ar komandu:
ls
Ka vyss OK, tod var instalēt.
- jōpalaiž komanda:
sudo gdebi python-cups_1.9.62-0ubuntu1_i386.deb
Tai kai byutu vyss! Prīcojamēs un drukojam kai lelī :)


text:
Šudiņ asu puorskaitiejuse nanormalu skaudzi ar latgalīšu puosokom. Pošys lobuokuos beidzās cīši švaki.
Muna meiluokuo puosoka ir par veceiti i vecineiti. Vecs īsēja zierni, vecineite pupu, zierņs sakolta, a pa pupu jī obeji izkuope dabasūs. Vyss labi, cikom dabasūs jēme i sasastreidēja sovā storpā. Deļtuo Dīvs jūs nūsvīde nu dabasu, jī nūkryta, nūsasyta i nūmyra. 🙂
Tok taida troka puosoku skaiteišona navar palikt bez seku. Ite inspiracejis auglis. 🙂 Vasalys treis puosokys.
1. puosoka
Par meitu, kas par daudz zynuoja
Reizi dzeivuoja kieneņš i kienenīne, jim beja piļs augsta kolna golā i meita, kas muocēja vysys zvieru i putynu volūdys, varēja sariekinuot vysus pasauļa ruopuļus i peikstuļus, zynuoja vysys myusys i vabalis. Tei meita beja cīši loba i nanūsyta nivīnys myusys i nasamyna nivīnys vabalis, partū ka zynuoja jūs volūdu.
Kod kieneņš i kienenīne palyka vaci, meitai beja laiks īt pi veira, tok nivīns juos navarēja pajimt – par daudzi gudra, par daudzi loba. Atjuoja vysaidi precinīki, saguoja vysaidi ļauds. Izaruodēja ar taidim breinumim i itaidim – lēce, skrēja i kuovēs. Tok gols golā vysi aizbrauce tikpat bogoti kai braukuši, aizjuoja tik stypri cik juojuši. Meita jim redzēja cauri, vysys vabalis runuoja desmit bolsūs i pastuostēja – tys zyrga nažāloj, tys suņa syt, tam kačs ar vīnu aci.
Reizi atguoja vīns ubogs. Ni jam naudys, ni bagateibys, ni spāka. Vysu bagateibu pagaisynuojs, vysu naudu puorlaids par kuli, vysu veseleibu sabeidzs progareibā. Nu monta jam beja tik kasteite, a tymā kasteitē sviļpuoja div sorkoni putineni.
Niu gon meita redzēja – jis žāloj putyna, žāluos i juos. Atsalaide treis syudu vabalis i šveikstēja par laimi, atsalaide treis syla taureni i plivinēja par laimi, atsalaide treis rasnys myusys i ryuce par laimi.
Tok ubogs pasavēre iz kieneņa meitys. Pasavēre iz sovu nūnosuotūs lupotu, iz sovu vacūs kadaku. Sajēme putynu būreiti cīšuok padusē i aizguoja. Jis tok nabeja peļniejs taidys laimis.
A meita nūsašpļuove par taidu duraku i dzeivuoja tuoļuok. Ka nav dzeivē laimis, tok koč myusu i vabaļu volūdu zyna.
2. puosoka
Par vacu naudu i lisapedu
Reizi iz kolna stuovēja lela piļs. Tymā pilī dzeivuoja kieneņš, kienenīne i septeni dāli. Kod vysi dāli jau beja apsaženiejuši, kieneņam i kienenīnei pidzyma meita. Auga kai puče, zīdēja kai rūze.
Guoja laiks, kieneņš i kienenīne nūmyra, a piļs nūgryma zemē i iz kolna napalyka ni plyka cegla.
Meita sēdēja iz kolna vyds plyka i naboga, a nivīnam juos navajadzēja. Bruoli pasaulī kur kurais, a precinīkim krīze i benzinam nabeja naudys – kai ta brauksi preceibuos ar vacu opeli.
Vīnu vokoru jei guoja pastaiguot i satyka puisi. Puiss brauce iz lisapeda nu medeibu i verās – iz ceļa vyds jauna, šmuka meita, labi izaver. Tik ka cīši bedna.
Meita prosa puišam – brauksim iz sātu. Puiss puorsabeida da smierts i tik mudruok myn pedaļus.
Meita prosa puišam – pajem mani iz bagažnīka. Puiss vysā buols, tok vēļ sirdeiguok mynās prūm.
Meita pādejū reizi prosa puišam – dasadur maņ. Puišam nu bailis rūkys steivys i kuojis kai atjimtys.
Tai jis laimeigs aizbrauce iz sātu, a meita sakryta par Eijafjallajekulla palnu skaudzi iz ceļa vyds. Byutu jis jai dasadūrs, dzeivuotu obeji bogotai.
Tei meita to beja tuos piļs vacuo nauda. Kurs dasadur, tys laimeigs.
3. puosoka
Par vacu kačini, buobu i sīvīti
Reizi dzeivuoja nabogs zemnīks i jam beja vaca kačine i glups dāls. Kod zemnīkam vysā myrys guoja viersā, jis padzyna nu sātys glupū dālu ar vysu kačini – lai īt pasaulī laimis maklātu. Kuo volkuosīs ite ap pakšim, ka cylvākam juomierst.
Guoja glupais dāls ar vysu kačini, jau ēst gribīs. Jau gryb kačini ēst, a tei prosuos – palaid mani mežā, es tev putineņu atnesšu. Dāls laiž ar, piec laika steivuo kačine atīt ar putineņu. Dāls jau kaut i ēst, putineņš prosuos – palaid mani vaļā, dabuosi zalta spaļveņu. Dāls kai jau glupuoks palaiž ar i spaļveņu ībuož kuldā. Īt tuoļuok.
Daīt da upis, nu tai ēst gribīs. Dāls aizkur guni, ēss kačini. Kačine otkon prosuos – palaid mani vaļā, es tev zivteņu atnesšu. Dāls palaiž, kačine nūgiun zivteņu. Tik dāls mauks iz zora captu, zivteņa prosuos – palaid mani vaļā, es tev zalta zveineiti īdūšu. Dāls laiž ar, kū tu glupam padareisi.
Īt tuoļuok, nūīt da nazkaidys budonkys, tī ceplis kurīs. Dāls svīss kačini ceplī i ceps, kačine prosuos – palaid mani ustobā, es tev taidu peli nūgiušu. Dāls sirdeigs – kas ta jam niu peli byus juoād? Tok laiž ar, glups kas glups. Kačine nūgiun peli, atnas. Jau dāls uodu mauks zemē, pele prosuos – palaid mani vaļā… Dāls sirdeigs – zalta asti īdūsi? Pele puorsabeiduse soka, ka zalta gryudeņu īdūs. Nu ka taida dzela, dāls laiž ar. Glupam i glupi dorbi.
Te nu paceplis izlein strāšna buoba leikom kuojom, aizaugušom acim i daguna vītā pīpe. Buoba soka dālam – atnes maņ nu klāva gaili. Ka nā, apiesšu tevi.
Dāls īt iz klāvu, a tī gaiļs pats taids kai klāvs – pīši kai odotys, kņuobs kai lelgobols, a aste kai zyrga lūks. Nu nikuo, izvylka nu kuldys zalta spaļveņu, par reizi gaiļs sasaruove mozeņš kai tys meža putineņš. Dāls pajem rūkā i atnas.
Buobai až mute vaļā, a tī zūba nivīna, tik dzaltonys i bryunys saknis. Seņ pi zūbuorsta nav bejuse. Tok buoba namat mīra i soka – atnes maņ nu veikala pangasejis fileju. Tok taidu fileju, kab nivīna kaula nabyutu i nivīnys zveinis. Kab vaira kai kilograma nasvārtu, tok kab lai byutu koč kilograms. A to es tevi apiesšu!
Dāls īt iz veikalu i nazyna, kas tys kilograms i kas tei pangaseja. A veikalā puordevieja – nu tik šmuka, tik jauna, tik laipna. Vysaiž muonej, vysaiž izaruod. Cikom jau dāls nu kuldys izvalk zalta zveiņu, a puordevieja nu tuo palīk par saļdeitu pangaseju – taišni kilograms, ni vaira, ni mozuok.. Jem i nas iz sātu.
Buobai nu šoka vysā žūklis atsakar. I dāls skaidri redz – na tikai zūbu nav, a pat sakūdīņs napareizs. Tok buoba nasalīk mīrā. Soka dālam – aizej iz tuolejū zemi i atved maņ zyrgu. Taidu zyrgu, kas var cauri vysom olom i caurumim izleist, kas nikod napīkiust i myglā nav radzams.
Dāls īt ar. Kū jis nu zyrgkūpeibys zyna, tok juoīt ir. A to buoba jims i apēss.
Nūīt da tuolejuos zemis, a tī zyrgu kai myusu – a koč ar sauvem i gruob. I šmuki, i leli, i izrīztim koklim. Skrīn tai, ka zeme reib. Vysi golvys kuorsta, lic kuram kotram apaušus golvā. Bubinej, auzu prosa, leidza prosuos.
Nā, ite ni dzela. Dāls izvalk nu kuldys zalta gryudeņu, par reizis vysi zyrgi aizbāg iz ūtru ganeibys molu. Tik vīns taids palāks, mozeņš i nūneics ar sasavālušu spolvu palīk. Ni tī kriepu, ni kuoju, ni paskota. Tys pajem tū zalta gryudeņu i apād. Tam pošam dāls i līk sadlus mugurā i juoj atpakaļ da buobys. Tai jau zirdzeņš mozeņš, tok pacīteigs. Mudeigi, mudeigi pa pazarem, pa aleņom, pa stidzeņom i atvad.
Buoba kanešna piļneigā šokā. Kai īrauga taidu zyrgu, infarkts par reizis. Gotova iz vītys, mute vaļā. Dāls jem buobu, līk ceplī. Koč kod tok ir juoād beidzūt.
Par reizis ceplis sakreit gobolūs, nu tuos sātys izaceļ augsta piļs ar divpadsmit tūrnim, a iz kotra tūrņa putineņš dzīdoj. Zyrgs izataisa par nazyn kaidu rysaku, kaš zemi ar kuoju. A glupuo dāla vacuo kačine palīk par šmuku meitu. Tok pats golvonais – iz ustobys vyds taids golds, taids golds. Studiņs, batvini i dzierviņu keiseļs. Captys leidakys i eļļā vuoreitys rūzeitis i žagareni. Putruomu dasys i banani, cepets taids i rulets itaids.
Tai jī niu dzeivoj tymā pilī laimeigi. I vyss deļtuo, ka tys glupais dāls naizalyka par nazkaidu profesoru, a darēja, kū jam sīvīte soka – cikom jei vēļ vaca kačine beja.
Category
5 Comments
-
Labdien! kas ir autors šīm pasakām? it sevišķi pēdējai:D??


text:
Kārlis Kazāks i Jei – Anete Kozlovska janvara vyds zīmu aicynoj baudeit ar syltom dzīsmem i sasatikšonu, kurū caurveis ari Kārļa pīdzeivuotī Latgolys ceļu stuosti. Da šam Kārlis Kazāks ir izdevs vairuokus solo albumus i div šyupeļdzīšmu albumus bārnim. Kārļa komponātuo muzyka izskaņ vairuokuos Latvejis Nacionaluo teatra i Latvejis Leļu teatra izruodēs. Anete Kozlovska ir dzīšmu autore i izpiļdeituoja, izdavuse solo albumu i spielej grupā “Tramplīni”, kai ari ar bolsu i klavīru skaņom īkruosuojuse Kārļa Kazāka dzīsmis jau trejūs albumūs.
19. janvarī 20.00 Reigā, klubā “Četri balti krekli” nūtiks improvizacejis izruode latgaliski “A cik daudzi smīkla 2”.
Izruodi pīduovuos improvizatoru kolektivs “ĀrprāTS”, kas kūpā saguoja 2015. goda vosorā, par sovu mierki izvierzejūt popularizēt taidu improvizacejis teatra žanru kai teatra sports, kuruo pamatā ir teatrala improvizaceja savīnuojumā ar sporta azartu. Izvierzeitais aizdavums ir ruodeit kvalitativu improvizaceju iz skotuvis, kas spiej uzjautrynuot, aizkustynuot i īintrigēt.
Itūšaļt kolektivā dorbojās 24 jaunīši. Parosti iz skotuvis teik spālāts teatra sports, tok itūreiz tiks pīduovuota garuos formys improvizacejis izruode. Tei nav pyrmuo reize, kod “ĀrprāTS” uzastuoj latgaliski, jau vosorā tyka spālāta vīna improvizacejis izruode latgalīšu volūdā.
Vaicojūt, parkū izruode byus latgaliski, kolektiva puorstuovi atsaceja, ka latgaliski spielēs, partū ka vosorys izruode beja cīši veiksmeiga i patyka skateituojim, tok golvonais īmeslis ir taids, ka gondreiž puse “ĀrprāTS” komandys ir nu Latgolys.


text:
© Rob Shenk
Nu ko, sōkās žurku skriejīņs. Pyrmais septembris ir aiz muguras. Beja runas, puča (malns, nazkur propūla, cikam fočieju), torts. Kai i kotru godu, jaunatne lyka meikstū uz himnu. Bet nadūmoju, ka jūs var vainōt. Dzeive taida, ka vyss, kas saistās ar vaļsti izraisa, ka na rībumu, tod napatyku. Daudzym vacōki bez dorba. Vaira nav mieriešanūs ar jaunōkim/krutōkim kuļdinīkim. Vyspōr, pagaidam, ir dīzgon lels HZ par tū, kaids byus mikroklimats školā itymā sezonā. Tagad jōcap vasala kopona ar tematiskajīm plānim. Progōjušō goda nader — redzit školā tagad jauna kolonnu sistema. Fuck! Fuck! Fuck! Jōstrōdoj…


text:
Latgalīši izdavuši puosoku gruomotu par krīzi Par speiti krīzei bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”, kurā apkūpotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku lečiešonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu, myusu dīnu jaunīšu raksteitī stuosti […]
Lai pārrunātu pēdējā laikā aktualizēto jautājumu par Latgalē runātās latviešu jeb latgaliešu valodas statusu un lomu novada identitātes saglabāšanā, Latvijas universitātes Latviešu valodas institūts otrdien, 8. decembrī, rīko diskusiju, lai šos jautājumus izvērtētu no zinātniskā viedokļa. Diskusija 8. decembrī notiks plkst. 13 Latvijas Zinātņu akadēmijas 3. stāva zālē. Diskusijā piedalīsies valodnieki un valodas politikas speciālisti: Izglītības un zinātnes […]
Da ituo goda 30. juņa bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj jaunīšus vacumā nu 15 da 19 godu pīsasaceit daleibai Latgolys kulturviesturei veļteitā seminarā „Atzolys” (atlases, jaunī dzynumi), kas nu 2. da 6. augusta nūtiks Preiļūs. Seminars „Atzolys” nūtiks jau sastū godu piec kuortys, juo laikā jaunīšim nu vysys Latvejis byus vareiba izzynuot vaira par […]
Šudiņ sajiemu Latgolys Radejis” direktora Valda Labinska viestuli (kai i daudzi cyti latgalīši). Vaira Naktineicā. Piec tam publicieju dīnrokstu “Dīnā” par latgalīšim i jūs radejom. Cyta storpā citejūt i LgSC 9. februara relizi par latgalīšu volūdu medejūs. “Par tū pošu problemu jau vairuok godu rauga runuot bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Tok plyka NVO bez politiskūs […]
INFORMACEJA PRESEI Latgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps Dagdu Reigā, 2009. goda 17. aprelī Īsasaistūt Lelajā tolkā, kas 18. aprelī nūteik vysā Latvejā i cytur, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Dagdys piļsātys dūmi, Dagdys dūmis piļsātsaimisteibu, jaunīšu bīdreibu “Dagne” i Dagdys uzjiemiejim reikoj sakūpšonys tolku Dagdā. Tolkā plānoj pīsadaleit jaunīši: studenti i škoļnīki nu vysys […]
Pīktdīņ, 27. februarī, nūtiks pikets par atbolstu latgalīšu medejim pi Nacionaluos radejis i televizejis padūmis (NRTVP). Jū organizej LgSC bīdrs Mareks Gabrišs i bīdreiba “Latgaļu sāta”. Informaceja par itū temu ir īgiustama škārsteiklā: diena.lv – Latgalieši protestēs pret vienīgā radioraidījuma slēgšanu lakuga.lv – Pikets latgalīšu volūdys atbolstam plašsazinis leidzekļūs reitingi.lv – Atbalstīsim medijus latgaliešu valodā! […]
Politiskuos situacejis nastabilitate i varys krize vaļstī ar vodūšus politiskūs spāku krahu i jaunu spāku, līderu mekliejumim i ceņtīnim izaraut prīškysgolā, taipat pošvaļdeibu, Eiroparlamenta i ak jau i Latvejis parlamenta vieleišonu tyvums naīt garom ari navaļstiskajom organizacejom. Ari LgSC kai aktiva i stabila NVO ir sajāmuse vairuokus aicynuojumus sasadorbuot ar politiskajom partejom: kai mudynuojumus īsapazeit […]


text:
Gribi zynuot, kai australīši sadzeivoj ar kengurim i aborigenim i kū Australejā dareja latgalīši? Atej gostūs trešdiņ 18 stuņdēs iz LgSC Tonis biroju Antonejis īlā 8-3/6. Itūreiz Jurs Viļums i Jurs Vucāns stuosteis par grupys „Dabasu durovys” pīdzeivuojumim Australejā. . Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Svinēsim Latvejis dzimšonys dīnu!Latvejā krīze izabeigs 27. majāOriginalais “Ontans i Anne” ReigāLatgaliskais Raiņs ReigāNu […]
„Latgolys Studentu centrs” i „Latvejis Aizsorgu organizaceja” aicynoj Tevi svinēt Latvejis dzimšonys dīnu kūpā 16. novembrī 19:00 stuņdēs LU golvonajā ākā (Raiņa bulvārī 19), 1. auditorejā. Patriotiskā nūskaņā izzynuosim vaira par Latveju, spēlēsim kaitys, byus īspieja izzynuot, kai svātku svineibom gatavejās cyti. Prīcuosimīs, ka atīsi ar sovu grūzeņu. Pasuokumu atbolsta Latvejis Universitate. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Latgalīšu […]
Ūtardiņ, 13. septembrī, 18:00 stuņdēs Raiņa i Aspazejis sātā, Reigā, Bazneicys īlā 30, byus vīns nu ituo goda Dzejis dīnu latgaliskuokūs pasuocīņu – myusu dīnu latgalīšu dzejis vokors «Gostūs pi Raiņa». Pasuocīnī paradzāts prof. Janinys Kursītis-Pakulis stuosts «Raiņa Latgola», sovus tekstus skaiteis latgalīšu dzejnīki Juoņs Ryučāns, Valentins Lukaševičs, Emileja Kalvāne, Ilze Sperga i c. Latgalīšu vokori Reigā […]
Latgalīši izdavuši puosoku gruomotu par krīzi Par speiti krīzei bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”, kurā apkūpotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku lečiešonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu, myusu dīnu jaunīšu raksteitī stuosti […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” 17. decembrī 16:00 aicynoj iz ilgi carātū i beidzūt sareikuotū Baļtinovys amatīrteatra “Palādas” vīsizruodi Reigā – Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatē Visvalža īlā 4a, 401. ustobā (zalā, 4. stuovā). Īeja bez moksys. Izruodis garums pusūtra stuņde. Pasuocīni reikoj LU Huminitarūs zynuotņu fakultate sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys Studentu centrs”. Izruode nūtiks LU […]
10.novembrī plkst. 20.00 Krišjuoņa Voldemāra īlā 8-17 Rēzeknē nūtiks spielu vokors- „Ziņ voi miņ par Latveju”. Leidza juojam sovys zynuošonys par Latvejis i Latgolys geografeju, kuļturu, viesturi, nūtykumim i cylvākim! Piečuok Rēzeknis Augstškolys Sporta nomā- bals, muzicei grupa „Ginc&Es”, puorsteigumā- eipašs gosts! Bala īeja- 1 Ls, LgSC bīdrim i aktivistim īeja bez moksys, sajamūt īprīkš […]
Ka Latgolys Studentu centram vajag braukt ar laivu, beja skaidrs jau pavasarī (voi ka tik na zīmā). Tok kur braukt, kai braukt, ar kū braukt, deļkuo braukt, kam braukt? Itī vaicuojumi aizjēme cīši daudz laika. Vīna braukšona vosorā izjuka, partū ka beja vosora. Vosorā ir tik nedeļu, cik ir. I kotrai nedeļai tik vīns gols. […]
Jau itū sastdīņ vokorā Viļakas nūvoda Šķilbanu pogosta Upītes tautas nomā nūtiks vacuokais latgalīšu festivals “Upītes uobeļduorzs 2010”! Ite pasuokuma programa. 1. Vinsents Kūkuojs 1910 a. Ontons Slišāns 1925 2. Karburators 1935 b. Valentins Lukaševičs 1950 3. Soldanī 2000 c. Mārīte Slišāne 2015 4. Rekovas dzintars 2025 d. Puosoku diska prezentaceja 2040 5. Zintis […]
Nasiedi kai bednais sābru suņs aiz vuortu! Deļtuo vuortim ir kļamka, kab cylvāks tyktu vydā i nasystu sīnu ar pīri voi žieleigai nakauktu pi cīš vuortu. Rudiņs, solts, vyss rībās? Gribi, kab kas naviņ interesnys nūtyktu? Nu, tod pīsadoli tymā, kas nūteik! Brauksi LgSC laivu braucīnī? Juobrauc! Pīlauz sovu lobuokū draugu, atrūnit laivu, telti, guļammaisus […]
Vasali! Palnu dīnys prīceiguo viests – LgSC ir tics pi div jaunom i spareigom, vareigom regionalūs biroju vadeituojom. Anna Briška niu struoduos Rēzeknē, Edeite Husare – Reigā. Atbolstit, podturit i dzeivojit leidza! Vēļ nav atrosts Daugovpiļa biroja vadeituojs. Lobs īt ar gaideišonu, sylts ar siļdeišonu. Laikam krīze ar tū ari ir krīze, ka jei naļaun […]
Pyrmū reizi Rēzeknē! 16. februarī 20.00 stuņdēs kopejneicā “pi Olmāra” (Reigys īlā 1) nūtiks literāri muzykals pasuokums LaLaDra (Latgalīts – Latgalīšam – Draugs). Pīsadaleis latgalīšu muzykanti, dzejis i prozys raksteituoji. I cyti lobi ļauds. Tova daleiba breiva! Piec pasuocīņa nu 22.00 balle kūpā ar grupu “Marchello”, īeja 1 Ls. Aicynojam jimt daleibu itymā pasuokumā ar […]
Vasali! Sveicīni Adventa laikā! Nuokušajā ūtartdīnē, 15. decembrī, 18.00 stuņdēs Adventa laika nūskaņu vokors Reigys Goreigajā seminarā (Katuoļu īlā 16, Reigā). Seminaristi pastuosteis par Adventa laika nūzeimi, izvoduos nelelā ekskursejā par seminara telpom. Varēsim pīsavīnuot Adventa nešporam (vokora lyugšonai). Lyudzu, padūd zini leidz ūtartdīnei, voi byusi! (RGS grib zynuot ar cik lelu ļaužu pulku jim […]
Svātdiņ, 13. decembrī 15.00 stuņdēs Raiņa sātā Berkenelē (Daugovpiļs nūvoda Birkineļūs) nūtiks literari muzykals pasuocīņs Adventa nūskaņuos Latgalīts Latgalīšam Draugs. Vaira informacejis attālā i/voi ite: LaLaDra_2009 Aicynojam Tevi īdegt trešū sveceiti i Adventa vainagā sovā sātā, i kūpā ar cytim latgalīšim Latgolā – pasuokumā Latgalīts Latgalīšam Draugs. Tai giustūt Svātku gaideišonys sajiutu i ituo laika […]
Ituo goda 8. decembrī 13:00 stuņdēs Latvejis Zynuotņu akademejis 3. stuova zalā LU Latvīšu volūdys instituts reikoj zynuotnisku diskuseju “LATGALES LATVIEŠU VALODA LATVIJAS VALODAS POLITIKAS KONTEKSTĀ”. Pīsadola: IZM vaļsts volūdys politikys nūdalis vadeituoja Zaiga Sneibe, LU Latvīšu volūdys instituta direktore Dr. habil. philol. Ilga Jansone, Vaļsts volūdys centra direktors Dr. habil. med. Māris Balteņš, Rēzeknis […]
Izstuodis atkluošona 13. novembrī 15:00 stuņdēs Kr. Barona īlā 14. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Latvejā krīze izabeigs 27. majāpa upi septembrī, īvu zīdu laikā Upītes uobeļduorzs 2010Bārnu i jaunīšu lobūs stuostu konkurssLatgalīšu volūdys kursi pyrmūdīņu vokorūs
Vaira informacejis i nūlykums ite. Paleidz Latvejis Nacionaluo biblioteka i Bārnu literaturys centrs. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Jaunīšu lobūs stuostu konkursa nūlykumsinfo LgSC 4. augustsInformaceja par kursim LNB palaistaLatgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps DagduLatvejā krīze izabeigs 27. majā
Bārnu i jaunīšu stuostu konkursa nūlykums Kab sekmeitu bārnu i jaunīšu interesi par myusu dīnu Latvejā nūtīkūšajim socialajim, ekonomiskajim i politiskajim procesim i mudynuotu jūs kai nuokūtnis sabīdreibys daļu izsaceit sovu redziejumu par šudiņdīnys pasauli i juo puormainem, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynoj bārnu i jaunīšu stuostu ar laimeigom beigom konkursu. Teik gaideiti stuosti, kurūs […]
Vīns nu 13. – 19. septembrim nūtykušuos Latgaliskuos nedelis īvodpasuocīnim beja nu jau par tradiceju īdibynuotuo – Vokora styga – atraktivs orientiešanuos pasuocīns Reigā ar mierki jaunūs studentus nu Latgolys īpazeistynuot ar Reigā atrūnomom latgaliskom vītom, pasuocīnim i informēt par Latgolys Studentu centra aktivitatem. Itymā reizē 14. septembra Vokora stygys vadmotivs beja dažaidys spēlis i […]
Izkūpsim sovu latgalīšu rokstu volūdu! LgSC reikuotī latgalīšu rokstu volūdys kursi Reigys centrā nūteik pyrmūdīņu vokorūs da semestra beigu. 17:00 – volūdys pamati 18:00 – kai pareizi raksteit Latvejis Nacionaluos bibliotekys telpuos, iz Elizabetis i Barona īlys styura, Barona 14, 3. stuovā, 312. ustobā taišni trepēs. Nav svareigi, ci ar latgaliskū vuordu iz lyupu pasamūst […]
Nu 2. leidz 6. augustam Preiļūs nūteik „Atzolys” – seminars jaunīšim par Latgolys nūvoda viesturi i kulturu. Itūgod „Atzoluos” pīsadola 20 jaunīšu, leluokuo daļa nu jūs ir nu Latgolys, vysu vaira nu Rogovkys i Kuorsovys. Ari itūgod dalinīku vydā ir puors jaunīšu nu puornūvodu. Seminars „Atzolys” teik reikuots kotru vosoru jau nu 2004. goda, itūs godu laikā […]
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini. Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj […]
Da ituo goda 30. juņa bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj jaunīšus vacumā nu 15 da 19 godu pīsasaceit daleibai Latgolys kulturviesturei veļteitā seminarā „Atzolys” (atlases, jaunī dzynumi), kas nu 2. da 6. augusta nūtiks Preiļūs. Seminars „Atzolys” nūtiks jau sastū godu piec kuortys, juo laikā jaunīšim nu vysys Latvejis byus vareiba izzynuot vaira par […]
Gūds kam gūds, informaceju, ka pasuokums nūteik itū, ni cytu catūrtdiņ, izzynuoju tik laikam itū pīktdiņ. Da tuo laika mes i Googlis cioce dzeivuojom kai informacejis pūrā. I izzynuoju tik deļtuo, ka muzeja darbineica Siļva struodoj ari munā dorbā i pastuostēja. Cytaiž naboga cioce Google pīduovuoja obejus datumus. 😀 Tok ar vysu zynuošonu taipat bejom […]
Kai Jius ak jau zynit, pyrmūdīnēs nu 20. apreļa da 15. juņa nu 17:00 da 19:45 LNB Krišjuoņa Barona īlā 14 (312. ustobā, 3. stuovs tīpat trepēs) nūteik latgalīšu volūdys kursi, kū voda Muora i Kristīne. 17:00 latgalīšu volūda īsuociejim, 18:15 pareizraksteibys nūdarbeiba. Aicynoju vysus, kam ir taida vareiba, atbaļsteit itū iniciativu i īsavuiceit raksteit […]
Moto: Iz tom jaunom atlasem lai ir vysa myusu cereiba i par jom lai mes vysvairuok guodojam. Izaugs lelys atlasis, tod ari vacim kūkim jūs pakrieslī byus loba atpyuta. Kazimirs Skrynda Atzolys – seminars Latgolys jaunīšim vacumā nu 15 da 19 godu. Atzolys (ari atlasis) – atvasis, jauni dzynumi. SEMINARA MIERKI: *īpazeistynuot Latgolys jaunīšus ar […]
Sataisieju diplomus jaunīšu rodūšūs dorbu konkursa daleibnīkim i lobuokūs dorbu autorim. Iz šmuka dzaltona papeira. Saguoja loba čupeņa gols golā. Dorbi raksteiti latgalīšu, latvīšu i krīvu volūduos. Lobi dorbi. Maņ patyka, cylvāki tūmār vēļ dūmoj, cer, tic, ir. Cylvāki jau nu cytys paaudzis, jaunī. Nūkavieju gon viļcīni, cikom paraleli dorba dzelys, LgSC padareišonys i vēļ […]
Pagaidom tikai latvīšu volūdā. Latgalīšu tulkuojums taps. Byutu zam myusu gūda informaceju pa latgalīšu kursim nadūt latgaliski. 🙂 Tok LNB gribēja, kab relize ītu jau šudiņ, partū ka pyrmūdiņ byuškys par vieli. Deļtuo sastrāpuojom mudri nazkū i jī izsyutēja. LNB sātyslopā var apsavērt par latgalīšu rokstu volūdys kursim. Nūtiks nu 20.04. da 15.06. pyrmūdīnēs. Nu […]


text:
Aiz lūga jau jiutams novembra dzastrais pīskuorīņs. Par speiti solnom, mikeleišu zīdi muoj atvodys rudiņam. Arī myusim – Latgolys Studentu Centram novembris ir īsasocs ar pateikamu otkonsasatikšonu, sarunom i čaja ritualim, kas myusim tik cīši vajadzeigi itymūs soltajūs rudiņa vokorūs. Trešdin, 2. novembrī LgSC bīdri sasatyka Rēzeknē, kab svynātu bīdreibys 6 godu jubileju. Vokora golvonuo […]
Ka Latgolys Studentu centram vajag braukt ar laivu, beja skaidrs jau pavasarī (voi ka tik na zīmā). Tok kur braukt, kai braukt, ar kū braukt, deļkuo braukt, kam braukt? Itī vaicuojumi aizjēme cīši daudz laika. Vīna braukšona vosorā izjuka, partū ka beja vosora. Vosorā ir tik nedeļu, cik ir. I kotrai nedeļai tik vīns gols. […]
Nasiedi kai bednais sābru suņs aiz vuortu! Deļtuo vuortim ir kļamka, kab cylvāks tyktu vydā i nasystu sīnu ar pīri voi žieleigai nakauktu pi cīš vuortu. Rudiņs, solts, vyss rībās? Gribi, kab kas naviņ interesnys nūtyktu? Nu, tod pīsadoli tymā, kas nūteik! Brauksi LgSC laivu braucīnī? Juobrauc! Pīlauz sovu lobuokū draugu, atrūnit laivu, telti, guļammaisus […]
Vasali! Paļdis vysim, kas vakar vieli vokorā pīsavīnuoja sarunai Skype par LgSC niu i bīdreibys atteisteibu! Kūpā sasalasējem 19 cylvāku. Ka Teve tī nabeja i gribi pīsadaleit, atsyuti maņ sovu Skype niku! Voi ari meklej pats – saprge. Sarunys turpynuojums Skype 16. martā 22:00-23:00. A sarunys turpynuojums kluotīnē – vieļuok pavasarī. Turpynojūt ideju vātru par […]
Prelata Adolfa Grosberga pīminis fonda stipendejis katuoļu studentim . Fonds ir izsludynuojs pīsasaceišonu stipendejom 2009. / 2010. vuiceibu godam. Praseibys stipendejis pretendentim: 1. Studej vysmoz 2. kursā. 2. Studej akrediteitā Latvejis augstškolā i akrediteitā pamatstudeju programā. 3. Svareigys paguojušuo studeju perioda sekmis. 4. Studeju programa, vierzīņs i leimiņs nav svareigi. 5. Stipendeja dūmuota socialūs i […]
Ceru, ka vosora Jiusim ir izadavuse, saule smaida i leits gluostej, sīns jau pyunē, buļbys jau zīd i vyspuor vyss īt nu rūkys. 🙂 Ka ni cytaiž, lai smaida dzaltoni moskviči i vyss kas cyts! Pādejuos šaļts pīduovuojums. Spontanuos idejis. 🙂 Mežcīmā šūvokor dasu bals: sasatikšona ar dasom i pasiedeišonu. 🙂 Ap 18:00 ak jau. […]
pareizuok sokūt, kartenis piec LgSC kūpsapuļcis beigu. kod leluokuo daļa vēļ beja iz vītys i apsasprīde par idejom, īcerem, dorbim i dareituojim. i kod jau guoja prūm pamazeņam. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Dasu bals Mežcīmāinfo LgSC 04.03.2009.Zīmys škola latgalīšim Sibira soltumūsApvuiceibu “Atzolys” prezentacejisLgSC kūpsapuļce aizvadeita
Vasali! Nu suokuma cīši lels paļdis LgSC bīdrim par izruodeitū uzticeibu, atbolstu i motivaceju sasadorbuot sovā storpā, pījemūt svareigus lāmumus – kai kasdīnys dorbā, tai ari kūpsapuļcē! Ka kaids publiski soka, ka jam ir kauns par LgSC, partū ka organizaceja nav izdariejuse tuo voi ituo, tod es tikpat publiski varu atbiļdēt – maņ ir lapnums […]
Kūpsapuļce nūtiks 28. februarī Reigā, Slūkys īlā 37. Tys ir bīdreibys “Trešō Zvaigzne” īrātajuos telpuos. Tei ir I. Kozakevičys Latvejis nacionalūs kulturys bīdreibu asociacejis sāta. Datikt var ar 4. i 5. tramvaju. . Pyrms kūpsapuļcis ir Sv. Mise Nabadzeiguo Jezus bārna klūsterī. Sv. Misi voda bazneickungs Aigars Bernāns, LgSC bīdrs. Sasateikam 9:45 pi Adoracejis kapelys, […]
Ite var nūsavērt interveju ar bazneickungu Aigaru Bernānu, LgSC bīdru. Nūtykuse ituo goda Sibira ekspedicejis laikā. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Zīmys škola latgalīšim Sibira soltumūsĪspieja pīsasaceit stipendejai!Latgalīšu dīna Breivdobys muzejāSibira dīna KruoslovāLgSC 6 godi
Ar Latvejis Universitatis Filologejis i muokslys zynuotņu fakultatis vuiceibspāku entuziasmu, kai ari ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansialū atbolstu no ituo goda 16. janvara da 2. februara nūtyka Catūrtuo latgalīšu volūdys i kulturys zīmys škola Sibirī Krasnojarskys nūvoda Ačynskā. Zīmys škola ir centralais pasuokums ar Sibiri saisteitajūs projektūs, sovu rūku projektūs pīlīk ari Latgolys Studentu centra […]


text:
voi hansalīzings, voi nanza līzings, voi līzings hanza. nazynu. normundam uzlyku dorbā Ubuntu 5.10 vyss ob, paļot narmaļnij, bet pec lizinga update, is ar firefoxu nagrib strōdot :( pec grīšanōs pi admina tys pascē: a ņehuj lītot kū cytu izņemūt win+msie, un is gļuku nalobōs. PADLA! pa telefonu tyka pasceita komanda:  sudo apt-get install opera  […]
Month: April 2006
Stephen Lee vs Neil Robertson (9:13)
taida smuka spiele!!! Lī rōdē breinumus pi 8:13. taidi smuki sitīņi un riskanti gōjīņi. abaldetj! ar sīvu īdzērem par 20 (jubilejas) cetury brake.
snukerz
nu vot, kai vysot sōkās snukers un man nav laika paguleit. a tai interesna!!! izaver ka vīns komentietōjs nu .lv vysmoz pec jō bazarim tai var nūprast.
Latvijas Mobilais Telefons cieš zaudējumus
Nu tai, nu tō laika kod man sātā īvylka internetu pago kaids strāčeits un var sōkt izdareit secynōjumus: moksa par elektreibu pazalelynō; moksa par telefonu palyka mozōka. Seikōk. Punkts pyrmais – ecTeccccTBeHHo! Punkts ūtrais – tagad vysi lelī bazari viņ Skype. Pa mabiļņiku viņ: kur esi, kod byusi, īslēdz skaipu! tagad vaira navaru nūrunōt Ls5,00 […]


text:
Nazkai pec Leldīnem dyžan sazagribēja pavirpōt. Seņ nabeju virpōjs. Kap “napropultu skils”, izdūmōju izvirpōt kūka šķeivi. Lelu šķeivi.
Dorbā beja pīejami bārza dieļa goli ar zorim i drusku saplaisōjuši. Kai reize deļ mani. Saleimieju divejus taidus gobolus kai pazagadēja.
Tod daskriuvieju pi plānripas, īlyku virpā i apvirpōju šķeiva apakšejū daļi:
Tod uz CNC aparata izfriezieju konduktoru. Saplāķšņa lygzda, kur ar spāku i drupeiti sļapnuma, es īsytu šķeivi vydā i izvirpōju šķeiva vydu:
Vāļ dagōja aizzīst zorus i plaisas ar špakteļi i labiņki izsleipēt. Beigōs sagōja itaids šķeivs:
Pyrmō biļdeite pyrma zīšonys ar lyneļļi, bet ūtrei jau ar īstrōdōtu eļļi. Ņiuļa škeivs stōv sātā i globoj sevī vysaidus seikumus. Bys kaidu strāčeiti mīrs ar virpōšonu, cikam atīs kōrtejais bzdings :)
Virpots šķīvis
Nazkai pec Leldīnem dyžan sazagribēja pavirpōt. Seņ nabeju virpōjs. Kap “napropultu skils”, izdūmōju izvirpōt kūka šķeivi. Lelu šķeivi.


text:
No Money, No Funny… Taida ir situaceja myuslaiku Latvejā. Vajag, kap školā byutu daudzi bārnu. Kur bārni tī nauda. BET, kai sacietu Godmanis, nav vyss tik sprosta. Vaļsts pa druskai pīgrīž skōbekli :) Niuļa ir taidi MK nūteikumi, ka porceļt uz nōkušū klasi pamatškolā (5. … 9.kl.) var ar divejom nasekmeigom atzeimem (1 … 3 […]
Month: June 2010
Ētikas kodekss
Niuļa siežu matematikas eksamenā pi 9.b klases. Brīsmeigi garš laiks. Jau izlasieju vysu twitteri un pōrlopōju Rīgas laiks maja numeri. Eksamens дo бeзoбpaзия sprosts. Bet jaunō paaudze mūkās kai suneits, kurais grib dierst, bet navar!
Sūrā skolas dzīve
Vakar gōju uz autobusu un piļneigi sastyngu pi izejas nu školas. Es īraudzieju ITŪ: Vasalas 8 kastes ar “Plakal” :) Tai jau školā syudeigi, a te 8 kastes “Plakal” :D Pazzzzitifffff…


text: dtest vysavace, bateriovy vysavac, - vysavace test, vysavac homefriend, - sacek do vysavace, vysavac na listi, - vysavac rainbow, rohnson, - vysavac na plovouci podlahu, mechanicky vysavac, - srovnani vysavacu, automaticky vysavac, - sacky do vysavace rowenta, centralni vysavac, - nejlepsi vysavac, aku vysavace, - vysavacu, mountfield, - vysavac neptun, tycove vysavace, - akumulatorovy vysavac, vysavac na vodu, - vysavac bosch, prodam roboticky vysavac, - vysavace, nejlepsi, - kvalitni vysavace, vysavac daewoo, - vysavac goddess, parni vysavace, - vysavace lg, vysavac 12v, - vysavace hyundai, roboticky vysavac goddess, - vysavac zelmer, vysavac clatronic, - vysavac vorwerk, vysavace aeg, - auto vysavac, roboticke vysavace srovnani, - vysavac do auta, vysavac, - male vysavace, vysavace philips, - vysavace elektrolux, rucni vysavac, - vysavace popela, vysavac eta, - vysavac recenze, pujcovna vysavacu, - rucni vysavac eta, vysavac hoover, - domaci spotrebice, roboticky vysavac diskuze, - vodni vysavace, filtry do vysavacu, - zahradni vysavace, vysavace lux, - domaci vysavace, sacky do vysavace eta, - vysavace fagor, testy vysavacu, - centralni vysavac husky, sacky na vysavace, - prumyslove vysavace, posledni trendy, - centralni vysavace smart, sacky do vysavacu, - sacky do vysavace electrolux, elektrolux, - detsky vysavac, sacky do vysavace aeg, - test vysavac, centralni vysavace husky, - hepa filtr, vysavace prumyslove, - saci vykon vysavacu, recenze robotickych vysavacu, - roboticky vysavac, kartac na vysavac, - jezirkovy vysavac, test rucnich vysavacu, - vysavac robot, automaticky vysavac recenze, - test robotickych vysavacu, wax vysavac, - hodnoceni vysavacu, vysavac pro alergiky, - nejpohodlnejsi, vysavac na popel, - bezsackove vysavace, stolni vysavac, - ve sleve se slevou, vysavac lux, - vysavace eta, nejlevnejsi vysavace, - maly vysavac, bosch vysavac, - vysavac hyundai, tycovy vysavac, - akce, nejžádanější a další.


text:
Norvegeja
Norvegeja, oficialai Norvegejis Kieneste (norvegu: Kongeriket Norge) - vaļsteiba Pūstumu Europā, Skaņdinavejis pussolys vokorūs. Vaļsteiba tur rūbežu ar Švedeju (1619 km), Suomeju (727 km) i Krīveju (196 km). Dīnavydūs Norvegeju skaloj Pūstumu jiura, vokorūs Norvegu jiura, a pošūs vaļsteibys pūstumūs Barenca jiura. Norvegejai pīdar Svalbarda i Jana Majena sola Arktikā, taipoš Buvē sola, Pītera I sola i Kienenīnis Modys Zeme Antarktidā.
Norvegeja irā pīktuo pa lelumam vaļsteiba Europā ar 386 958 km² pluotu, kurymā dzeivoj 4,9 miljoni dzeivuotuoju.[1] Tei irā vīna nu rešuok apdzeivuotojom vaļsteibom Europā. Golvysmīsts i leluokais mīsts - Oslys. Vaļsteibys volūda irā norvegu ar divejom rokstu volūdys tradicejom - bukmolu i jaunnorvegu. Obadivejis tur vīnaidys tīseibys vysūs vaļsteibys i pošvoldu leidzīņūs. Maja mieneša 17 dīnā norvegi svin konstitucejis pījimšonys dīnu.
Norvegejis teritorejā ļauds apsadzeivovuši jau nu 6 godu symta. 872 gods kuovē pi Hafrsforda kieneņš Harolds Skaiškmots (norvegu: Harald Hårfagre) apvīnumova norvegu zemis. Nu tuo aizasuoce "Vikingu laiki". 1319 godā Norvegeja īsastuoja Kalmarys Savīneibā, kuramā beja Daneja i Švedeja. Kod 1521 godā Švedeja izastuoja nu savīneibys, Norvegeja palyka Danejis Kienestis pavaļdeibā. Piečuok Norvegeja puorguoja Švedejis pavaļdeibā, a napavaļdeiga vaļsteiba tyka 1905 godā, kod par pyrmū kieneņu tyka Hokons VII. 1940 gods apreļa mieneša 9 dīnā vaļsteibu okupēja Nacistiskuo Vuoceja, tok jau 1945 gods maja mieneša 8 dīnā norvegim izadeve atjaunynuot napavaļdeibu.
Nu Ūtrajim pasauļa vaidim Norvegeja cīši dreiži izaraisteja, kuo pamatā irā naftys i dobysgazys atrostuvis Pūstumu i Norvegu jiurā, kurys atrostys 1970 godā. Norvegeja irā catūrtuo poša leluo naftys eksporta vaļsteiba[2] i vīna nu pošu boguotū vaļsteibu pasaulī. Tok vysleidza 99% energejis Norvegeja īgiust nu HES[3]. Norvegejis krona teik īskaiteita kai pasauļa stabiluokuo valuta. 2007 godā vaļsteibu pīzyna kai pasauļa mīreiguokū zemi. Kūpā ar Švedeju jei aizajim vīnu nu pyrmajom vītom pasaulī pa demokratejis iņdeksam. Myuslaikūs Norvegeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Koč i divejūs referendumūs Norvegejis dzeivuotuoji nūbalsova pret īstuošonu Europys Savīneibā, vaļsteibai irā nūtalejis i styprys saitys ar Savīneibu i tuos dalineicom. Norvegeja irā pīsadalejuse nazcik vydtautisku organizaceju īstateošonā - Saškiertūs Naceju Organizacejā (SNO), NATO, Europys Padūmē (EP) i Pūstumu vaļsteibu Padūmē (PVP), taipoš Norvegeja irā Europys Ekonomiskuos Zonys (EEZ), Pasauļa Tierdzeibys organizacejis (PTO) i Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejis (VEKRO) dalineica.
Puslopu ruodeklis
Etimologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Lelums etnologu guodoj, ka vaļsteibys pasauka irā izacēluse nu pūstumu germanu volūdom i zeimoj "pūstumu ceļš", kas senejuo norvegu volūdā byutu nord veg ar norð vegri. Norvegeja senajuo norvegu volūdā irā Nóreegr, anglosaksu - Norþ weg, a vydslaiku latiņu - Nhorvegia. Niule Norvegejis vaļsteibys pasauka norvegu bukmolā irā Norge, a jaunnorvegu volūdā Noreg. Senejū norvegu i jaunnorvegu formys irā leidzeigys senejū samu vuordam ar zeimeibu "pa jiurmolai" ci "pa jiurai". Myuslaiku Lule samu volūdā tys irā nuorrek. Arkaiskuos vuorda formys ļaun guoduot, ka vuords navā izacēls nu germanu volūdom.
Cytuos vītejuos Norvegejis volūduos vaļsteibys pasauka irā: Pūstumu samu Norga, Lule samu Vuodna, Dīnavydu samu Nøørje, suomu Norja. Oficialuo vaļsteibys pasauka norvegiskai Kongeriket Norge (bukmolā) i Kongeriket Noreg (jaunnorvegu). Cytuos volūduos pylnuo pasauka - Pūstumu samu Norgga gonagasriika, Lule samu Vuona gånågisrijkka, Dīnavydu samu Nøørjen gånkarijhke, suomu Norjan kuningaskunta. Latgaļu volūdys variants sadar ar latvīšu i lītaunīku volūdys pasaukom.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Politiskuo sistema[pataiseit | labot pirmkodu]
Norvegeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Norvegejis Kieneņš irā vaļsteibys golva, a Ministru Prezidents irā vaļdeibys golva. Piļdeituojvaļdi izpiļda Kieneņa padūmis kabinets, kura vadeituojs irā Ministru Prezidents. Lykumlaideibys vaļdi tur kai vaļdeiba, tai parlaments – Stortings (latgaliskai: Leluo Saīsme). Stortingu ībolsoj taisnā proporceigā ībolsuošonā iz četrim godim, kurs sadora nu 169 deputatim.
Oficialai monarhs tur piļdeituojvaļdi, tok īdzeivynojūt parlamentariskū vaļdeibys sistemu, monarha daguojumi myuslaikūs irā cīši reprezentativi I ceremonali. Norvegejis kieneņš irā pošaugstais militarū spāku komaņders, augstuokuo bazneicys instituceja I kolpoj kai uorzemu diplomatiskū saitu vadeituojs, taipoš irā vaļsteibys vīnumeibys simbols. Praktiskai Ministru Prezidents irā tys, kurs īdzeivynoj piļdeituojvaļdi dzeivē. Tīsu sistema irā napavaļdeiga nu piļdeituojvaļdis I nu lykumlaideibys vaļdis.
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Ekonomika[pataiseit | labot pirmkodu]
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Etniskais sadors[pataiseit | labot pirmkodu]
Volūda[pataiseit | labot pirmkodu]
Religeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Ļutarticeiba irā oficialuo vaļsteibys religeja, kurai tic 86% Norvegejis dzeivuotuoju. Cyti protestaņti irā 3,5% nu dzeivuotuoju, Romys katuoli 1%, musulmoni 2% I cytu religeju ticeigī 1% (vysuvaira budisti, hinduisti I judaisti). Cyti natur kaidu naviņ religeju. Pa 2005 gods apklausys datim, 32% Norvegejis dzeivuotuoju „tic, ka ekzistej Dīvs”, 47% % „tic, ka irā kaids naviņ gors ci dvēseliska energeja”, 17% % „natic ni kaidam naviņ dīvam, ni goram ci dvēseliskai energejai”, a 4% „nazyna”. [4]
Senejī norvegi, taipoš kai vysys skaņdinavejis germanu tautys, beja paguoni i ticēja skaņdinavu mitologejai. Suomu-ugru tautys samu religeja beja šamanizmys Laikā nu 1000 gods da 1500 godam misionaru dorba rezultatā, pa mozam Norvegaja tyka kristeiga. Da reformacejai norvegi beja katuoļu bazneicys dale, a nu 1536 gods puorguoja protestaņtizmā.
Nu nakrysteigom religejom poša leluo irā musulmonu kūpeiba – gondreiž 2% nu dzeivuotuoju. Tū vysuvaira veidoj arabu, albaņu, somalīšu i turku imigraņti, taipoš pakistanu ciļmis norvegi.


text:
nu mane aizīt laiks
pa pakuopīnim
kai rānys vaļā pliešūt
kai teļš zeiž gūvi, cici syzdams
laiks atrītynoj mani
īsper pavēderē
laiks atslādz mani
i otkon līk pi teikla
(elektrošoka pauzis sakuortoj pasauli
fragmenti tymsā aizlāc kai matynuotuoja dzierksts)
laiks izskrīn ceļam prīškā
laiks guļ kai lopsa
juos zūbūs atspeid guņs
i asnis izaplieš kai saulis bluozme nu reita
a vuornys laiku plieš – ceļa molā vysod svežņa gale – krytušī, dzeivī
birokratu pasaulī vysam sovs laiks
pa pakuopīnim
es že zynuoju, ka tū ciervi juonūlīk dzili, dzili zam slīkšņa i juoībuož pogrobā zam ustobys greidys. cytaiž nabyus labi. dzeja ir vuorguļu laiks. a vuorguļam byut – grezneiba, kam itymā pasaulī moz vītys. tik ka pa koktim vaidēt par dzeivi.


text:
Plaukstinīks
Plaukstinīks aba PDA (anglīšu: PDA, personal digital assistant, palmtop) — plaukstā turama leluma ītaise, kura kolpoj kai mozs datoreits.
Nu īsuoku plaukstinīki beja lītojami kai aizrakstinis i planavuotivi, tok ar godim dabuoja labtik plotuokys damāruošonys. Šudinejī plaukstinīki var turēt itaidys funkcejis (vysys voi daļu):
- stuņdinīks, kaleņders, aizrakstine, dorbu saroksts, planavuotivs, skaitļuotivs;
- e-posta (tymā vydā, strāpposta) skaiteišona i raksteišona;
- iņterneta lītuošona caur vārtivi;
- mobiluo zvaneišona i vierīņzvoni;
- datu sinhronizaceja ar serveri ci parostū datoru (nosojamū datoru);
- muzykys spieļuotivs, vierīņu spieļuotivs, diktofons, tuoļvaļdis puļts (saceisim, TV), GPS imtivs, nosojamais televizors i ct.
Myuslaiceigūs plaukstinīkus daslādz iņternetam izlītojūt bezvadeiguos voi mobiluos tehnologejis.


text:
Nigereja
Nigereja, oficialai Nigerejis Federaluo Republika, irā federala konstitucionaluo republika. Nigerejis sadorā īīt 36 pavaļstis i federaluo golvysmīsta teritoreja Abudža. Vokoru Afrikys vaļsteiba tur rūbežu ar Benina Republiku vokorūs, Čadu i Kamerūnu reitūs i Nigeru pūstumūs. Dīnavydūs vaļsteibys molys skaloj Atlaņtejis okeana Gvinejis leics. Treis pošu leluos tautu grupys Nigerejā irā hausu, igbo i jorubu. Religiski tautys padaleitys iz pusem - vīna dale irā musulmonu, a ūtra kristīšu, tik nalela dale tradicionalū religeju pīkritieju.
Nigerejis vaļsteibys pasauka jimta nu Nigeris upis, kas tak car vaļsteibu. Nigereja irā poša leluo vaļsteiba Afrikā pa dzeivuotuoju skaitam i septeituo poša leluo pasaulī, kurymā vysu vaira dzeivuotuoju irā malnī.


text: centralni vysavace beam, test vysavace, - saci vykon vysavace, levny vysavac, - prodej vysavacu, vysavac akumulatorovy, - recenze robotickych vysavacu, aku vysavace, - vysavace rowenta, sacky do vysavace, - vysavace test, vysavac clatronic, - vysavac popela, vysavac panasonic, - vysavac eta, vysavac 12v, - vysavac na plovouci podlahu, stavebni vysavac, - vysavac lg, oprava vysavace, - jaky vysavac je nejlepsi, recenze vysavacu, - krbovy vysavac, levne, - krbovy vysavac popela, vysavac listi, - zelmer, vysavac na popel, - vysavace recenze, vysavac bosch, - cisteni, vysavace sencor, - centralni vysavani, auto vysavace, - vysavac lux, zahradni vysavac, - robot vysavac, vysavac test, - vysavac robot, prumyslove, - test vysavacu, nastavec na vysavac, - vysavac miele, roboticky vysavac goddess, - rucni vysavac test, filtr hepa, - parni vysavac, eta neptun, - vysavace husky, automaticky vysavac, - vysavac vodni, nejoblibenejsi, - test robotickych vysavacu, hoover vysavace, - nejlepsi, akcni cena, - vyprodej, bosch vysavac, - v trinec, ceska lipa, trebic, znojmo, vysavace electrolux, - vysavac homefriend, vysavac narex, - vykonny vysavac, viceucelovy vysavac, - mechanicky vysavac, vorwerk vysavace, - vysavacu, inteligentni vysavac, - elektricke vysavace, sacky do vysavace zelmer, - sacky na vysavace, roboticky vysavac diskuze, - vysavac zepter, podlahove vysavace, - vysavace bosch, dilensky vysavac, - nejlepsi vysavac, filtr do vysavace, - nejpohodlnejsi, nove vysavace, - cyklonove vysavace, vysavace listi, - centralni vysavac husky, vodni vysavac eta, - sacky do vysavace miele, mountfield, - sacek do vysavace, vysavace lux, - bezsackove vysavace, vysavac neptun, - nejlepsi roboticky vysavac, worverk vysavac, - podlahovy vysavac, vysavac s vodnim filtrem, - rainbow vysavac, akumulatorovy vysavac test, - pujcovna vysavacu, cyklonovy vysavac, - jaky vysavac, filtry do vysavacu, - vysavac elektrolux, nejžádanější a další.


text:
Festivala “Muzykys Skrytuļs 2016” breivpruoteigū jaunīšu īsaukums
Jaunuos latgalīšu muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs” izsludynoj konkursu iz breivpruoteiguo paleiga vītom!
Ka esi atbiļdeigs, smaideigs, patstuoveigs i uzjiemeigs, ka Tev acs myrdz i sirds gavilej, tod esi eistais, kū meklajam!—–
- Informators (4 cylvāki):
- darbeibys vīta pi īejis i vyss laukums
- daleit informaceji, paleidzēt cylvākim atrast vajadzeiguos vītys
- muzykantus pavadeit leidz info teltij i vāluok leidz jūs atsapyušonys telpom
- struodoj pa 2, mainās ik piec 2 h
- Darbneicu vadeituojs (4 cylvāki):
- darbeibys vīta bārnu laukums
- dasavērt darbneicu atributus, lai nateik salauzti, nūzogti
- paleidzēt muokslinīkim vadeit paraugdemonstrejumus
- struodoj pa 2, mainās ik piec 2 h
- Dežuranti (2 cylvāki):
- dasavērt muokslys dorbus izstuodē
- pastuosteit par muokslinīkim i jūs dorbim apmeklietuojim.
- struodoj pa 1, mainās ik piec 2 h
- Duovonu / puču īdaleituoji (2 cylvāki):
- padūd organizatoru saryupietuos duovonys koncertu dalinīkim piec jūs uzastuošonys
- struodoj pa 1, mainās ik piec 2 h


text:
Progōšō nedeļa sagō taida dyžan aizjimta. Čut ņi vysu nedeļi beju Saldū. Pareizōk pasceit nu pyrmūdīnas da catūrgam. Nazkaidi ļauds lasē myusim vysaidas lekcejas. Fufeļs. Bet labi, ka beja sazalasiejuse jautra kompāneja un kursi pagō interesanti. Sazapazynu ar interesantim cylvākim. Ādūt iedneicā vot sagō taids breineigs kadrs:
Nikas nav mōksleigi salykts – taida vot situaceja najauši izaveidō :) Ja kas, borō na vysai labi – iedīņam beja smoga mozuma pīgarša. Un nabeja maizes, cikam es nasōku vaicōt. Bet ņikas, sastdīn un svātdīn beju kōzōs Viļānūs pi Āra un Marutas, kur labi acapyušu, padoncōju, īdzieru pošbryuvieta ols, gulieju sīna pyunī un labi paiežu. Daudzi godu un laimes!
p.s. Paļdis Latgolas radejai par operatīvū apsveikumu! Beja tīši laikā.


text: usb vysavac, domaci spotrebice, - vodni vysavac, vysavac do auta, - porovnani vysavacu, vysavac eta, - vorwerk vysavac, hadice do vysavace, - krbovy vysavac popela, multifunkcni vysavac, - vysavace zelmer, vysavacu, - vysavac listi, vysavac progress, - vysavac narex, vysavace miele, - oprava vysavace, vysavac neptun, - tycove vysavace, vysavac popela s motorem, - vysavac na popel, rozmery vysavace, - vysavac panasonic, vysavac bosch, - bezsackovy vodni vysavac, hadice k vysavaci, - bezsackovy vysavac, v jablonec nad nisou, mlada boleslav, - vysavace concept, vysavac s vodnim filtrem, - kvalitni vysavace, rucni vysavac electrolux, - vysavac, automaticke vysavace, - wax vysavac, vysavac aeg, - vysavac popela, vysavace electrolux, - roboticke vysavace recenze, rucni vysavac elektrolux, - elektrolux, akumulatorove vysavace, - tepovac, tycovy vysavac electrolux, - cleanmate, nejlepsi roboticky vysavac, - vysavac dirt devil, vysavac philips, - akumulatorovy vysavac test, vysavace rowenta, - centralni vysavace husky, vysavac zelmer, - zahradni vysavace, sacky do vysavace electrolux, - vysavace aeg, roboticke vysavace, - tycovy vysavac, kvalitni vysavac, - vysavace do auta, nejlevnejsi vysavace, - vysavac trilobit, rucni vysavac, - vodni vysavac eta, vysavace daewoo, - jaka je cena, sacky do vysavace rowenta, - profi vysavace, test vysavacu, - mountfield, vysavace testy, - vysavace fagor, v liberec, hradec kralove, ceske budejovice, - sacky do vysavace vorwerk, filtry do vysavace, - vysavac hyundai, rainbow vysavac, - vysavac bezsackovy, vysavace hyundai, - roboticky vysavac recenze, prodej vysavacu, - centralni vysavani, rucni vysavac eta, - parkside vysavac, vysavac na listi, - hoover vysavace, hubice k vysavaci, - rotacni kartac, cyklonovy vysavac, - vysavac 12v, vysavac dusty, - filtry do vysavacu, sacky do vysavacu, - vysavace popela, centralni vysavace beam, - vysavace recenze, centralni vysavac husky, - rucni vysavac test, bezsackovy vysavac eta, - bazenove vysavace, vysavace panasonic, - saci vykon vysavacu, nejžádanější a další.


text:
Un tā atkal pagāja svētki – smaidot un bez neviena raksta par tamborētiem eņģeļiem un sniegpārsliņām. Jo Ziemassvētki nāk, jo bloga statistika rāda, cik izmisīgi praktiskie latvieši meklē shēmas un padomus, kā uztamborēt svētkus. Tomēr arī šogad man nesanāca sīkas vaļas uztamborēt eņģeli ielikšanai blogā. Priekš kam gan. Eņģeļiem tak ir jātic un jāļaujas, nevis jāmāžojas ar niekiem – kā var uztamborēt laimi, ticību un cerību.
Agri vai vēlu viss piepildās.
Laimīgajiem nav daļas par sīkumiem, jo tie dzīvi saskalda fragmentos – nevienā no tiem vairs neieraudzīt sevi.
Šudiņ atrodu sovu vacu rokstu par laimi, gaismu i smaideišonu:
Cik tys vīnkuorši. Vajag tik īsaciklēt lobā sajiutā i dūmuot, tei sajiuta pamazeņam puorjem. Kai iz gaisa spylvyna. Kai gaismā, kai bazneicā, kai saulainā vosorys mežā.
Gols golā es tai i izdūmuoju – tys ir taipat kai īsadūmuot, ka manī vydā ir gaisma. Es eju pa īlu i sevī nasu gaismu. Tys ir tys pats kas smaideišona.
Vot i vyss. Duorgakmini ir i manī, i tevī. Tik pa laikam juosaskoloj i juoizlej nateirais iudiņs, kab otkon cauri speidātu saule i iudiņs dzierkstim laisteitūs ap akminim.
Taida dvēselis higiena.
Kai vacu godu pabeigsi, tai jaunu nūdzeivuosi. Vyss pīsapylda. I nikuo navar ni eisti paspēt, ni pa eistam nūkavēt.
A pa tū laiku izsnyga snīdzeņš i Norvegejā zeme puorpleisa.
Maņ vaicuoja, voi dīnrokstam asu atmatuse ar rūku. Nā, naasu. Tikai vysa dzeive nav raksteišona. Raksteišona gon ir kai dzeive – pasaceļšona puori. Goreigais orgasms, kod reizē esi Radeituojs, reizē eņgeļs. I gona tikai pasabreinuot par sevi, kab vaira navarātu ni burta.
Ka šaubīs, īlyuzsi. Ka dūmoj, īlyuzsi. Ka breinojīs, īlyuzsi.
Ticeiba ir breinuma radeišona. Leidzdaleiba.
Vaca goda beiguos pādejā minotā pabeidžu vīnu stuostu nu vacūs kruojumu – “Puika mežā” – ilgi marineitu idejis konspektu, puors stuņdēs pīraksteitu da gola. Niu tikai sleipeišona palykuse, a tī jau taidi seikumi. Pret dorbu, kas padareits. Skaiti Lakugā voi ite.
A pošuos beiguos reklama.
Muns meiluokais dīnroksts: Vilnis Kronbergs.
Pa munam, švakys muzykys tī nav, a lela daļa ir loba muzyka.


text:
Ka naīlikšu niu, naīlikšu nikod. Beju Poznaņā iz konfereņci, iz šaļteņu spruku sovā vaļā i iz šaļteņu nūspieru Kristīnis fotoaparatu. Te ir. Šaļteņa piļsātys munom acim.
Paļdis Nikolei! Kab na juos pacīteibys gaideit tezis, es nabyutu sasajāmuse jau itūgod runuot par korpusu. Partū ka ir meži, kurūs var īīt. Tok ir meži, kurūs ir daudz molkys. Kū dziļuok mežā, tū molkys vaira. A zyrgs to tikai vīns.
Niu skrīnu tuoļuok – iz Aglyuni. Latvejā rudiņs. Maņ gon ruodīs, Dīnvydlatgolā jis ir šmukuoks voi vysmoz na tik izbroduots kai Siguldā. Deļtuo pa taisnū nu lidmašynys – ceļā. Partū ka ceļš vylynoj, ceļš sauc!
Category
Tags
2 Comments
-
Par rudini gon taisneiba.
Nui, taids rudiņs kai Saulis kolnūs navā nikur!
Poznanis kartenis šmukai saguojušs! Tys tik audzej puorlīceibu tī nūbraukt.
Leave a Comment
-


text:
Kai nu beja, tai beja, a es tī beju. Ar autobusu (i breineigu šoperi) nu Cyskodu caur Rēzekni, Kruoslovu i Daugovpili iz Demeni, kur nūtyka sorkonvādara rupučam veļteits Dobys koncertzalis koncerts. Vaira ite.
Rēzeknē i Daugovpilī deve ēst, a Kruoslovā deve pasasmīt. Da autobusa daskrēja dyžan energiska i dyžan nervoza buoba ar šļapu i kortupeli i suoce vysus dirigēt. Maņ jau šaļti pasaruodeja, ka jei myus pajāmuse giustā! Lobuokī teicīni: “Man jāsteidzas, jums jāsteidzas – ātri, ātri!” i “Ekskursiju nepieteicāt, tāpēc strūklaka nav ieslēgta.”
Varbyut kod publiskuošu buobys i aizpārnejuos jauneibys ministranta kartenis, a ite 9 kartenis nu koncerta. Stativa vītā pošys ceļgoli, kadriejums iz dullū. Beja šmuki. Kai ir karteņuos, eisti naradzu, partū ka mopšam mozs monitors.


text:
Rubyns
Rubyns (latiņu: Tetrao tetrix) — vystiņu (Tetraonidae) ailis putyns, kurs pa lelumam dzeivoj Europys i Azejis skujukūku mežu jūstā. Latgolā paplateits gon cieški, tok jū skaits mazynojās.
Puslopu ruodeklis
Izavierīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Rubyns samārā ar cytim putynim irā lels i masivs, lelu gnēzi. Tāvaini leluoki kai muotainis, garums dasnēdz 49-58 cm, spuornu paplēsums da 80cm, svors da 1,4 kg. Muotaiņu garums da 45 cm, svors da 1 kg. Taipoš cīši izškireigi obeju kuortu kruosuojums. Tāvainim spolvuojums malns ar metalisku speidīni, tik puor spuornu bolta jūsta. Seviški izaškir sorkonī uzači. Tāvaiņu astei izcylys suonu spolvys. Rubynu muotainis na tik spūdrys - spolvuojuma kruosuojums ryusaini palāks, vīngabaleigai raibs. Gryuts izaškirt nu medņu muotainem, kurys irā leluokys pa augstumam. Jaunī rubyni taipoš leidzeigi muotainem.
Paplateiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Dzeivoj vysūs Eurazejis pūstumūs i Centralajuo Europā, Krīvejā da Tuoleimim Reitim. Paplateibys areala vokoru rūbežs irā Vokoru Europa (Lelbretaneja, Beļgeja, Alpu kolni), tok Europys rubynu populaceja irā fragemntara, partū ka labvieleigi biotopi lelā mārā irā nycynuoti i cylvāku darbeibys puormeiti.
Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
Rubyns paplateits vysā Latgolā, pīdareigūs biotopūs gona parosts dzeivuotuojs. Pādejū treisdesmit godūs[1] sasamazynoj jū skaits. Seviški zeimeigys rubynu dzeivuošonys vītys irā Teiču pūrā (Vokoru Latgolā) i Vacumu mežūs (Pūstumu Latgolā). Rubyni Latgolā pīdar nominalajai zamškirai T. t. tetrix. Škira īraksteita Baltejis jiurys regiona Sorkonajuo gruomotā i Latvejis Sorkonuos gruomotys 3. kategorejā.