text:
sūliejumi, kū asu davuse i napyldu. varbyut munā myužā eistyn nav bejs nikuo cyta kai tikai puormainis i myužeiga vajadzeiba – pīsalāguot. varbyut deļtuo ari ir pagaisuse cereiba dzeivuot taipat kai šudiņ ari reit, piec goda, diveju. nav nikuo myužeiga. vyss mainuos, kotra dīna nas jaunus viejus.
.
šudiņ sasajiemu beidzūt suokt likt Dīnys blogā Sibira stuostus. deļtuo, ka tī ir jiedzeiga platforma i var labi kartenis salikt – mudri, vīgli, puorradzamai. kai ari leidz šam vysod ir bejs sakareigs atbolsts nu redakcejis i reizem, kod tuo vajadzēja, varieju īlikt ari cytus materialus – kinu i taidā gorā.
golvonais, ka tī stuosti maņ ir – kartenis, dzīsmis, runys, kinys. tik asu slinka – nu dobys i piec aicynuojuma.
Sibira ceļš jau seņ aiz mugurys, a tam dasadūrt ir kai dasadūrt nazkaidom myrušajom zemem sevī, paraut vaļā nazkaidys rānys i puorraut ticeibu, ka vyss ir beidzīs, vyss labi, mīreigi.
tok tikai aizbraukuse iz tīni, es saprotu, cik vuoreigs vyss ir – seviški byutiskais. i kai suop, kod puortryukst, pagaist, nav.
Sibirī es sajutu, cik trausla ir myusu breiveiba. verūtīs iz tom vysom Krīvejis kartem, kur mes asam vydā: ЛиTBa, ЛaTBия, ЭcToHия. asam bejuši i asam – kai īpašuo zona i nikaida tī Eiropys Savīneiba, NATO. varbyut cytā kruosā kai Krīvejis Federeceja i NVS, tok ari cytā kruosā kai Vuoceja, Zvīdreja, Pūleja.
varbyut deļtuo es par Sibiri kluseju – dasadūrt Sibiram ir dasadūrt sovom bailem par sovu vaļsti. kur vyss bryuk i jiuk tai, ka ruodīs – tei ir vaļsts pošnuoveiba, i jei sev amputej vīnu lūcekli piec ūtra: izgleiteiba, kultura, medicina, ekonomika.
tok pats golvonais. Sibirī es da mīļu saprotu – cik gryuts ir bez sovys vaļsts. bez Latvejis mes jau seņ vaira nabyutu latvīši. gribim tuo atzeit voi nā.
Sibirī latvyski, latgaliski runoj tikai vacuokuo paaudze, a 20-30 godus vacī latvīši vysi ir krīvi, ka naskaita dziļuos dzeraunēs īsasprīdušus lūzerus – byuteibā naveiksminīkus rezervatā. taidi vēļ runoj latgaliski ari 15 godu vaci. i dzer.
šudiņ sasajiemu, suoču sasaraksteit ar Dīnys redaktori, kas jemās ar Tautys bolsa blogu lītom. nazkod pīduovuoja puorīt iz cytu sadali portalā, tok maņ rībās puormainis i atsacieju. nu tuo tok nasamaina nikas – es asu i es asu es poša. sauc, kai gribi, i buoz, kurā kulē gribi.
tok šudiņ sasajiemu. pat puortaisieju autora profilu nu vacuos versejis iz jaunū – kū gon mani mudynuoja izdareit laikam jau pyrms pusgoda mož voi mudruok, a vys nikai i nasagryb. nazkū sausai apsarunuojom par tehniskom lītom, kū jau var parunuot, kod nazkas juodora. tod jei pagaisa.
pa tū storpu nūjuka dators i atsamūde, pasakuore uorejais disks i atsakuore, nūleja leits i otkon puorstuoja. daguoja pīktdīnis vokors i izaruodēja, ka Dīnys to nav. tys ir, vacuos Dīnys nav jau seņ, a ituos ari vaira nav. 🙂
ka itymā trokajā vaļstī koč kas pastuovātu koč cik ilgi, es varbyut varātu nūticēt, ka vyss kai nabejs taipat byus i iz prīšku. tok myuža laikā asu pīredziejuse tikai puormainis, deļtuo par taidu abstraktu lītu kai penseju dūmoju apmāram kai liduojumu iz Mienesi (tam nabogam ari šudiņ nazkaidu kapsulu īspēre suonā).
tai i palyku iz pauzis – a kū ta niu. jau puorguoju iz blogu platformys jaunū verseju, biļdi nūmainieju (a cik cīsšonu prasēja juos atrasšona – izaruod, ka maņ gondreiž nav nivīnys ar mani…) i pat īsuoču raksteit sovu dīnrokstu. a šaļtim laiks skrīn mudruok nakai cytom dīnom. pasamaina konteksts, i vyss ir cyts.
tai jis tī niu i stuov pamasts:
viersroksts – Sibira stuosti. Aizbraukšona
teksts – Kas lieni īt, tys labi īt. Kas nav atguojs par reizis, ar tū vaira nav juosasteidz.
i kai lai nasoka jau kurū reizi dzievē – nikuo svareiga navar ni paspēt, ni nūkavēt.
cik asu dzeivuojuse, nikas nav bejs iz ilgu laiku.
pioneru sorkonī galstuki i lapnums par pīdereibu. Latvejis pioneru zylī galstuki i nasapratne, kas tys par besu i kū taidi pioneri dora. baņteitis, prīveitis i ausekleiši. parteju bukleteni i plakati iz kotra ceļa stulpa – ej pa mīsta īlu, a iz Teve verās kandidati.
ar skautim i gaidom es jau beju gudruoka, pasyutieju eļnē – kam vajag, lai jemās. tai kai mozpulka vadeituoja beja bejušuo pionīru vadeituoja, nu tūs bāgu par gobolu. rūžukrūņa puļceņā nasastuoju, partū ka tī beja nazkaidys sīvītis ar putnim, galeigi sasaspīdušys golvā. i reiz redzieju, kai vīnu puiku ar svīsšonu īsvīde bazneicā, partū ka jam beja juoīt iz autobusu, a lyugšona vēļ nabeja beigusēs.
ari vysys partejis asu pasyutiejuse pupuos. kai vieleišonys īt, tai jau gaidi – kaids ārms byus kluot i pīduovuos dabasu putru. taipat kai vysys sektys i sludynuotuojus.
vieju ir daudz, kotram sova pyusšona. vieju ir par daudz, kab vysim izalūceitu leidza.
a varbyut vīneigais, kas ir asūšs i pastuoveigs, ari esi tikai tu pats. vysa suokums i gols, sakne i apsajimšona dzeivuot pa sovam.
Sčastlivuo dzeraune. Juļuss Ropša Ivana dāls (1964), latgalīts. Piec sīna tolkys ar Juļusa Babra (1930) zyrgu i boltū suneiti.
.
Roksts publiceits ite i piec tam diena.lv


c: text/html

text:
Ite dīnroksta skaiteituojim pyrmais īroksts nu LgSC organizeituo jaunīšu stuostu konkursa “Stuosti par myusdīnom ar laimeigom beigom”. [soundcloud url=”http://soundcloud.com/lgsc/pyrmuo-milesteiba-1-dala”] Autore Marta Pētersone (Jelgovys Speidūlys gimnazeja). Īrakstiejuse Edeite Husare. Īrunuojuse Ilze Sperga. Īraksteits Tonis birojā 2010. goda 24. martā. Kas nūtiks tuoļuok? Voi 18 godu vacumā ir īspiejama laimeiga mīlesteiba? Gaidi turpynuojuma jaunnedeļ! Tok nasabeist pyrms […]
Vaira informacejis i nūlykums ite. Paleidz Latvejis Nacionaluo biblioteka i Bārnu literaturys centrs. Leidzeigī roksti:Jaunīšu lobūs stuostu konkursa nūlykumsinfo LgSC 4. augustsInformaceja par kursim LNB palaistaLatgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps DagduLatvejā krīze izabeigs 27. majā
Bārnu i jaunīšu stuostu konkursa nūlykums Kab sekmeitu bārnu i jaunīšu interesi par myusu dīnu Latvejā nūtīkūšajim socialajim, ekonomiskajim i politiskajim procesim i mudynuotu jūs kai nuokūtnis sabīdreibys daļu izsaceit sovu redziejumu par šudiņdīnys pasauli i juo puormainem, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynoj bārnu i jaunīšu stuostu ar laimeigom beigom konkursu. Teik gaideiti stuosti, kurūs […]
Vīns nu 13. – 19. septembrim nūtykušuos Latgaliskuos nedelis īvodpasuocīnim beja nu jau par tradiceju īdibynuotuo – Vokora styga – atraktivs orientiešanuos pasuocīns Reigā ar mierki jaunūs studentus nu Latgolys īpazeistynuot ar Reigā atrūnomom latgaliskom vītom, pasuocīnim i informēt par Latgolys Studentu centra aktivitatem. Itymā reizē 14. septembra Vokora stygys vadmotivs beja dažaidys spēlis i […]
Nu ituo goda 2. augusta leidz 6. augustam Preiļūs nūtyka „Atzolys” – jau sastū godu piec kuortys bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” reikuots izgleitojūšs seminars Latgolys jaunīšim. Seminaru reikoj latgalīšu studenti deļ jaunīšu, kam ir interese par Latgolu i latgalīšu volūdu, literaturu, viesturi, kulturu. Na par veļti „Atzolu” moto ir Kazimira Skryndys vuordi: „Iz tom jaunom atlasem lai ir […]
Nu 2. leidz 6. augustam Preiļūs nūteik „Atzolys” – seminars jaunīšim par Latgolys nūvoda viesturi i kulturu. Itūgod „Atzoluos” pīsadola 20 jaunīšu, leluokuo daļa nu jūs ir nu Latgolys, vysu vaira nu Rogovkys i Kuorsovys. Ari itūgod dalinīku vydā ir puors jaunīšu nu puornūvodu. Seminars „Atzolys” teik reikuots kotru vosoru jau nu 2004. goda, itūs godu laikā […]
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini. Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj […]
INFORMACEJA PRESEI Latgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps Dagdu Reigā, 2009. goda 17. aprelī Īsasaistūt Lelajā tolkā, kas 18. aprelī nūteik vysā Latvejā i cytur, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Dagdys piļsātys dūmi, Dagdys dūmis piļsātsaimisteibu, jaunīšu bīdreibu “Dagne” i Dagdys uzjiemiejim reikoj sakūpšonys tolku Dagdā. Tolkā plānoj pīsadaleit jaunīši: studenti i škoļnīki nu vysys […]

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Category: Saeimys dorbs
Super sasteigtuo nūdūkļu reforma
Ite ir pīejama Finanšu ministrejis sagatavuotuo prezentaceja par nūdūkļu reformu kūpumā: prezentaceja Saeimys deputatim Kai ari visi lykumprojekti ir pīejami ite:[…]Read more
“Vuoks” ar tim kasis aparatim
Kai reikuotīs lauku veikalenim, auto veikalim i mozajim uzjiemiejim, ka pošai ministrejai vys vēļ nav eisti skaidrs, kai jaunū kasis[…]Read more
Dārgākais deputāts II
Par Saeimas deputātu transporta kompensācijām, to izlietojumu un lietderīgumu Gandrīz vai ikmēneša jezgu plašsaziņas līdzekļos un sociālajos tīklos ap deputātu[…]Read more
Deputatu kvotys
Kai reize tagad pašvaļdeibuos teik pījimti budžeti, deļ tam saisteibā ar tū var nūsavērt, kai teik pa labi i pa[…]Read more


text:
Moto: “Kulināri, ģīpstiet!”
Nikod naasu sacejuse, ka muoku taiseit ēst. Bodā ar naasu. Taiseit piec smolku kulinaru recepta maņ napateik, partū ka sātā nikod nav vysu tūs dīdzātūs rozmarinu, kukuruzys myltu i mandeļu sāklu. Deļtuo atlīk tikai jaunrade. Ite poša deļ seve pīrokstu, kas saguoja gona lobs, kab kod nabejs atkuortuot.
Rudzu mafini ar putukriejumu28. oktobra vakareņu izagrūzeišona
Atguojuse iz sātu, saprotu, ka vakardīnys zupys ir moz, kab paāstu, tok par daudz, kab taiseit ari kū nūpītnuoku. Pasavieru škapūs…
1 kūka lizeika mada
3 metala lizeikys sātys kriejuma
2 ūlys
padsmit kaļteitys malnuos šlivys
rudzu myltu gluoze
drusku kvīšu myltu
capamais puļvers
soda
2 uobeli
soldonais kriejums
cukrys
vanilins
Pārnejū madu sajauču ar bīzū kriejumu, dasytu ūlys i dagrīžu malnuos šlivys. Dalieju drusku oleja – tys ir, olivu eļlis. Vysu sajauču kūpā.
Myltu sejojamā traukā ībieru rudzu myltus, kluot dabieru drusceņ kvīšu myltu i kaidu čaja lizeiku capamuo puļvera i pusi lizeicenis ar sodu. Sakrateju vydā meiklē i izmaiseju.
Kluot dalyku 2 saciorkuotus antonovkys uobeļus i ījauču meiklē.
Īlyku ceptīs 12 keksu formeņuos iz 20 minotu kaidā 170-180 gradu temperaturā.
Pa tū laiku sajauču soldonū kriejumu ar cukru i vanilinu. Beja kaidi 100 grami kriejuma, 2 lizeikys cukra i gondreiž lizeiceņa vanilina (naatguodoju, kas raksteits iz pačkys, bet jis ir taids iz dabeiguo pusi i ar smolku cukru).
Korstus ād ar putukriejumu.
Secynuojums. Maksimums 3 goboli vīnam cylvākam – vaira navar. Var paraudzeit cept tikai ar rudzu myltim, bet pasabeidu, ka byus par rupu tei meikle. Otkon aizmiersu izlikt mandelis nu pārnejūs Zīmyssvātku mada burkys.
Vysta ar baklažanim26. oktobra breinums kuknis remonta laikā
1 broilera gūža
1 vītom īpyvs baklažans
1 zaļa i vītom jau dzaltona paprika
1 rasns būrkuons i 1 tīvs kai skaleņš
puse nu purova kuota
soldonais kriejums
suoļs, pypuri, kaļteiti kropi i seļderuškys
Ponnā zam vuoka apcap gabaleņūs sagrīztu i nu kaula nūlupynuotu vystys gali. Kod atsadola sula, daber suoli, pypurus i kaļteitūs zaļumus. Lai sutynojās.
Izgraiza švakuos vītys, sagrīž i bļūdā ar suoli apmaisa 2 mienešus nūturātu baklažanu, lai jis tī pastuov i pasasuloj sovā nūdobā.
Sagrīž būrkuonus na cīš smolkūs gabaleņūs i daber pi vystys, lai sutynojās reizē.
Sagrīž papriku i purovu.
Piec šaļts, kod būrkuoni jau taisuos labai meiksti, bet vēļ jiut steivumu, daber baklažanus, papriku, purovus, apmaisa i atstuoj sutynuotīs, cikom baklažani palīk caurspeideigi.
Tod dalej bišku soldonuo kriejuma i ļaun vysam šmuki sasust.
Secynuojumi. Papriku lobuok vydā nalikt, partū ka jei ar sovu ryugtumu lāc uorā nu maigi tumeiguo garšu buketa. Rīsus var ēst kluot, bet var ari iztikt – ir gona ar būrkuonim deļ tuo galis daudzuma. Kriejums ar baklažanim, visteņa ar purovim – kūpā taida maiga garša kai kača suons i moza bārna lytka. Nu, tai asociativi. Kluot labi derēja eļļā marināti būrkuoni ar casnāgim.


text:
Mieneša arhivs: October 2017 »
“Pi myusim Latgolā” saruna ar školuotuoju Aiju Babri
Itūreiz raidejumā “Pi myusim Latgolā” žurnaliste Laura Sondore-Strode pīduovoj sarunu ar Dagdys vydsškolys školuotuoju Aiju Babri, kura pavysam naseņ sajēme Nikodema Rancāna bolvu Latgolys izcyluokajim pedagogim. Školuotuoja Aija nu sovu školānu izapeļnejuse cīnu iSkaiteit vaira »
Ūtrais raidejums “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”
Nu oktobra sovu skaniejumu vairuoku radejis staceju ēterā suocs jauns raidejumu cykls “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”, kurā treis mienešu garumā klauseituoji tiks īpazeistynuoti ar Latgolys regiona i Latvejis viesturi. Raidejumūs tiks analizātiSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” gastej skriejiejs Andrejs Jesko
“Kolnasātā” gostūs skriejiejs Andrejs Jesko, vīns nu iztureiguokajim i mudruokajim Latgolys i vysys Latvejis veirim. Uzvarys laurus plyucs gon vītejuos, gon storptautiskuos saceņseibuos. Majā nūtykušajā 16 kilometru taku skriejīnī Zvīdrejis golvyspiļsātā Stokholmā jis īgiva pyrmūSkaiteit vaira »
“Naasu tīseigs sevi īlikt ramā!”– interveja ar Gunāru Indričānu
Intervejis autore: Ligija Purinaša DJ Guntix, Jis, Guntix aba Gunārs Indričāns ir vīns nu Latgolys interesantuokūs personeibu – rodūšs (i drupeit kautreigs) plaša redzislūka cylvāks, kuru, ka na personeigi pazeist, to vysmoz par jū irSkaiteit vaira »
Nuokušgod byus festivals “Muzykys Skrytuļs”
Daugovpiļs nūvoda Leiksnā 2018.gods 14. i 15. julī jau septeitū reizi byus leluokais jaunuos latgalīšu muzykys festivals „Muzykys Skrytuļs‟, pulcynojūt muzykantus, kuri vysaidūs žanrūs roda dzīsmis latgaliski. Festivals nūtiks divejis dīnys i tys otkonSkaiteit vaira »
“Latgalīšu reps” pīduvoj jaunu dzīsmi “Pīdūd”
Apvīneiba “Latgalīšu reps” sovus klauseituojus prīcej ar jaunu dzīsmi “Pīdūd”, kura tyka prezentāta jūs pyrmajā lelajā koncertā Reigā klubā “First Dacha” septembra beiguos. “Dzīsme ir par attīceibom, kas navar turpynuotīs i tom nav nuokūtnis,Skaiteit vaira »
Arendolis muižā nūtiks ceļuojūšais festivals “Vadātājs”
Legendu naktī, 28. oktobrī, Arendolis muižā nūsaslēgs ceļuojūšuo festivala “Vadātājs” 2017. goda sezona, informej festivala organizatori. Festivala programā – etižu teatris “Nerten”, multiinstrumentalists Oskars Jansons ar grupu “Jūk”, indī muzykys grupa “Sigma”, kai ari ArtūrsSkaiteit vaira »
Baļtinovys teatra “Palādas” tyvuokuos izruodis
Baļtinovys teatris “Palādas” oktobra ūtrajā pusē vairuokuos vītuos uorpus Latgolys pīduovuos nūsavērt izruodis “Ontans i Anne” deveitū daļu “Ontans i saime”. 21. oktobrī 17.00 izruode paradzāta Jelgovys nūvoda Lelvircavā. Īīšonys moksa – 4-5 eiro.Skaiteit vaira »
Kū var skaiteit jaunuokajā “A12” numerī
Žurnala “A12” jaunajā numerī: Plyudi Latgolā div jaunu zemnīku redzīnī: žurnals sasateik ar Lauri Ļubku, kurū niu daudzi atpazeist piec mauduošonuos applyudušajā kvīšu laukā, kai ari ekologiskūs zemeņu audzātuoju Atvaru Aniņu. Uzjiemiejs Guntars ŠultsSkaiteit vaira »
Latvejā populari muziki radejuši jaunu festivala “Upītes Uobeļduorzs” himnys verseju
16. septembrī jau sešpadsmytū reizi Vileks nūvoda Upeitē nūtyka vacuokais latgalīšu muzykys i dzejis festivals pasaulī – “Upītes Uobeļduorzs”, bet niu, pīsadolūt Latvejā popularim muzikim, topuse jauna festivala himnys verseja, informej Namaterialuos kulturys montuojumaSkaiteit vaira »
Rēzeknē nūtiks eipašais “Dzirdi Balsis ar Kārli Kazāku” koncerts
Sastdiņ, 14. oktobrī, Latgolys viestnīceibā GORS izskanēs TV projekta “Dzirdi Balsis ar Kārli Kazāku” eipašais koncerts, kurā ar klauseituojim sasatiks na viņ pats Kārlis Kazāks i vysaiž skanūšuos Latvejis izlūksnis, nu ari cylvāki, piSkaiteit vaira »
Šudiņ suoksīs TV raidejumu cyklys “Vīnuoti, tok na vīnaidi!” (papyldynuots ar raidejumu)
Latgolys Regionaluo televizeja (LRT) ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu, realizejūt mierkprogramys “Regionalūs i vītejūs medeju atbolsta programa” projektu “Mums Latvejā juobyut vīnuotim, bet na vīnaidim”, gatavej 10 raidejumu cyklu “Vīnuoti, tok naSkaiteit vaira »
Jauns radejis raidejumu cyklys “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”
Nu oktobra sovu skaniejumu vairuoku radejis staceju ēterā suoc jauns raidejumu cykls “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”, kurā treis mienešu garumā klauseituoji tiks īpazeistynuoti ar Latgolys regiona i Latvejis viesturi. Raidejumūs tiks analizātiSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par puormaiņom Daugovpiļs Universitatē
28. septembrī Daugovpiļs Universitatē tyka sasaukta Satversmis sapuļce. Iz tū īsaroda 94 nu 100 bolsstīseigajim lūceklim, i atkluotā bolsojumā 79 nubolsuoja par Daugovpiļs Universitatis reorganizaceju i nūsaukuma maiņu. Raidejums “Pi myusim Latgolā” skaidroj, kaidysSkaiteit vaira »


text:
Latgolys kulturviesturis muzejs »
Trešais Pasauļa latgalīšu saīts i konfereņce
Nu 5. leidz 10. augustam Rēzeknē nūtiks 3. Pasauļa latgalīšu saīts i konfereņce „Latvejis naatkareibys laiks – Latgolys īspieja voi izniceiba“. Pasuokumus reikoj Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba sadarbeibā ar Rēzeknis piļsātys dūmi, Rēzeknis nūvodaSkaiteit vaira »
15 muokslenīku sasatikšona Rēzeknē
8. junī 16:00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) tiks atkluota izstuode „skolAAugstskola”, kurā sasatiks 15 autori, kuri beiguši Rēzeknis muokslys vydsškolu i Latvejis Muokslys akademeju. Autori ar itū izstuodi atsauks pīmiņā vītuSkaiteit vaira »
Rūžu izstuode Rūžys piļsātā Rēzeknē
Nu 7. da 10. juņam Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) ūtrū godu piec kuortys kadīna puorsavierss rūžu svātkūs – sadarbeibā ar SIA „Latroze” nu Siguldys Rēzeknē varēs na viņ apsaviert i sajustSkaiteit vaira »
Muzeju nakts „Krostmolys stuosti” Rēzeknē
Itymā goda akcejā „Muzeju nakts 2012” iz Latgolys Kulturviesturis muzeju Rēzeknē beja atguojuši 1558 interesenti. Gon vītejī Rēzeknis ļauds, gon gosti nu tyvuokys i tuoluokys apleicīnis muzeja sagataveitū programu „Krostmolys stuosti” na viņ vierāsSkaiteit vaira »
Kruosainuo Eiropa Vladimira Nikonova objektivā
Reitu, 18. majā 15:00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) tiks atkluota Vladimira Nikonova karteņu izstuode „Kruosainuo Eiropa”. Fotoizstuodis pamatā ir drūsmeigi portreti i žanra foto kartenis. Kruosainuo Eiropa tei ir Eiropa, kurymāSkaiteit vaira »
Muzeju nakts 2012 Latgolā
Jau itymā sastdīnā, 19. majā, ar devizi „Zyla kruosa – jiura” jau ostoitū godu piec kuortys vysā Latvejis teritorejā byus „Muzeju nakts” nūtikšonys, kuruos muzeji, eistynojūt natradicionalys komunikacejis formys ar apmaklātuojim – taisūt izstuodis,Skaiteit vaira »
Ceļoj laikā ar tautys apgierba i mūdis mejom
Vēļ tik da 12. maja Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē sadarbeibā ar Modyunis nūvodpietnīceibys i muokslys muzeju apsaverama ceļojūšuo izstuode „Tautys apgierbs i mūde…”, kurei atdora īspieju smolki izpieteit apgierba atteisteibu nu 11. godu symtaSkaiteit vaira »
„Laika zeimis” medaļuos izstuodē LKM
Nu 2. da 12. maja Latgolys Kutlurviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) apsaverama Latvejis Muokslys akademejis (LMA) Latgolys filialis studentu medaļu muokslys i tielnīceibys mozūs formu izstuode „Laika zeimis”. Izstuode klivuse kai tradiceja –Skaiteit vaira »
Atsavieršona iz Latgolys pūdnīku dīnom 2012
Latgolys pūdnīku dīnys 2012 ir „īkvālynuojušys” daudzys apmaklātuoju sirds – vysi, kurī itūgod gasteja pūdnīku darbneicuos i vāruoja, kai teik kūrti ci nu reita atdareiti keramikys cepli, kurī klausejuos pūdnīku stuostūs i pietnīku secynuojumūs,Skaiteit vaira »
Latgolys nūvoda tautys lītišķuos muokslys izstuode
Šudiņ Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē nūtiks teoretiskī skaitejumi „Tautys lītišķuo muoksla myusdīnuos”, nu piec tim 16:00 tiks atkluota Latgolys nūvoda tautys lītišķuos muokslys izstuode. Gatavejūtīs Dzīšmu i dzigu svātku lelajai tautys lītišķuos muokslys izstuodei,Skaiteit vaira »
Latgolys pūdnīku dīnys 2012
Apreļa beigu daļa Latgolā byus tradicionalais Latgolys pūdnīku dīnu laiks, kod interesenti teik aicynuoti iz atvārtūs durovu dīnom pūdnīku darbneicuos, izstuodem dažaiduos Latgolys vītuos i teoretiskim skaitejumim Latgolys Kulturviesturis muzejā. Latgolys pūdnīku dīnu 2012Skaiteit vaira »
Zivs dzīsme bārnu muokslys dorbūs
Vēļ tik puora dīnu da 21. apreļam Latgolys Kulturviesturis muzejā (3. stuova zalā, Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) byus apsaverama bārnu muokslys dorbu izstuode „Zivs dzīsme” (Zivs dziesma). Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys Muokslys školysSkaiteit vaira »
Senejī omoti i tolkys Latgolys Kulturviesturis muzejā
Laikā, kod vysā Latvejā gatavejās Leluos Tolkys dīnai, Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nu 10. apreļa da 10. majam jaunuokūs klašu školāni (2.-6. klase), atejūt iz muzejpedagogiskū programu „Tolka Latgolys sātā”, varSkaiteit vaira »
Izstuode par tautys apgierbu i mūdi LKM
Apreļa mienesī Latgolys Kulturviesturis muzejs Rēzeknē aicynoj iz daudz i dažaidom nūtikšonom. Drupeit vaira dazynuošonai par aktualom izstuodem i muzejpedagogiskom programom. Nu 13. apreļa leidz 12. majam muzejā apsaverama ceļojūšuo izstuode „Tautys apgierbs iSkaiteit vaira »


text:
Cyblys nūvoda folklorys kūpa “Ilža” izdavuse trešū albumu “Kuodeļ maņ nadzeivuot”, kurymā atrūnamys 16 dzīsmis.
Jaunais albums, kuruo izdeviejs ir studeja “Lauska”, radeits ryupeigā dorbā diveju godu garumā, izmontojūt i 20. godu symta folklorys ekspediceju pīrokstus, i pošu folklorys kūpys dalinīku 90. godu vydā savuoktūs materialus. Albumā var dzierdēt autentisku dzīduojumu i aranžejis myusdīneigā izpiļdejumā. Kotrys folklorys kūpys “Ilža” dalinīks muok spielēt kaidu muzykys instrumentu, tok albuma īrokstā pīsadalejuši ari gostu muokslinīki – Kaspars Bārbals i Gatis Valters.
Par unikalu folklorys kūpys dalinīki sauc albuma tituldzīsmi “Kuodeļ maņ nadzeivuot”, kas īraksteita 1930. godā Cyblys nūvoda Kaļvūs pīraksteitā treisbalseibā, kaidu cytur Latgolā navarūt atrast. Taipat albumā atrūnama ari dzīsme Ludzys igauņu volūdā “Čiri viri čirgukene”. Nu 11 “Ilžys” dalinīkim pīci ir Ludzys igauņu piecguojieji, partū pyrma diveju godu folklorys kūpa suokuse Ludzys igauņu muzykaluo montuojuma izpieti. Niu apzynuotys jau apmāram 10 dzīsmis, kas varātu byut pamats “Ilžys” nuokušajam albumam.
Dzīsmis nu jaunuo albuma folklorys kūpys “Ilža” izpiļdejumā varēs dzierdēt jau 5. majā Latgolys kongresa symtgadis nūtikšonuos Rēzeknē, kai ari cytūs pasuokumūs vysa goda garumā.
Folklorys kūpa “Ilža” Cyblys nūvodā dorbojās jau 26. godu. Laika gaitā ir mainejīs kolektiva sastuovs i vadeituoji, tok namaineiga ir nūpītnuo attīksme pret paaudžu montuojumu, muzykali kvalitativi i originali prīšknasumi.


text:
29. oktobrī Legendu nakts ītvorūs Lūznovys muižā nūtiks pyrmī Cymbaļu muzykys svātki, kurūs tiks atkluoti stuosti i legendys par sovpateigū instrumentu – cymbali, kurs Latvejā vyslobuok sasaglobuojs taišni Latgolā, informej muižys kulturys projektu vadeituoja Inga Drele.
Cymbale ir ar eipašim vasareišim skandynojamais steigu instruments, kura izceļsmi saista ar Tyvūs Austrumu zemem. Instruments laika gaitā atrads vītu daudzu pasauļa tautu tradicionalajā muzykā, nu 19. godu symtā cymbalis beja labi zynomys vysā Latvejis teritorejā i vysilguok sasaglobuojušuos Daugovpiļs, Dagdys i Kruoslovys nūvodūs.
Bīdreibys “Skaņumāja” i Latvejis Nacionaluo kulturys centra reikuotajūs Cymbaļu muzykys svātkūs, kuru nūtikšonys byus i Reigā, i Legendu naktī ari Lūznovā, sasapuļcēs nadaudzī vītejī tradicionaluos cymbalis spielmani i gosti nu uorvaļstu. Koncertūs i instrumentu spēlis meistarklasēs byus vareiba izbaudeit ituo sovpateiguo instrumenta skaniejumu vysaidūs tradicionalūs instrumentu sastuovūs, izzynuot par instrumenta vītu Latvejis i sābru zemu muzykys tradicejuos, kai ari praktiski īsapazeit ar vysaidim cymbalis spēlis pajiemīnim.
Svātkūs pīsadaleis cymbaļu spielmaņs i meistars Ales Losj ar grupu (Boltkrīveja), Klaipedys daņču kluba muzykanti (Lītova), ansamblis “Cimbalova muzika Bača” (Čeheja), kapela “Dziga” (Rēzekne), Rēzeknis Muzykys vydsškolys tautys muzykys programys audziekni i tautys muzykys kapelys “Cielava” spielmani (Salacgreiva).
Legendu nakts ir nūtikšona, kurū organizej Latvejis piļu i muižu asociaceja. Tuos laikā stuosti, nūstuosti, viesturiski fakti palīk par realitati i ceļuotuojs par daļu nu tuos. Legendu nakts ir vareiba īpazeit viesturiskūs kuormus, izdzeivuot naparostys nūtikšonys i satikt puorsteidzūšys personeibys.
Cymbaļu muzykys svātku koncerts Lūznovys MŪZĀ nūtiks 29. oktobrī 19.00. Beletus iz koncertu īspiejams īsaguoduot vysuos “Biļešu Paradīze” kasēs, škārsteiklā, kai ari iz vītys Lūznovys muižā, beletu cena 4 eiro. Īrūbežuotuo gostu skaita deļ – aicynuojums beletus īsaguoduot sovlaiceigi.


text:
16. decembrī 19 stuņdēs Tonis birojā aicynojam iz seminaru par Latgolys folklorys materialim Latvīšu folklorys kruotivis digitalajā arhivā garamantas.lv.
Arhiva redaktore Kristīne Pokratniece īruodeis, kai struoduot ar arhivu i kai var pīsadaleit tuo pylnveiduošonā.
Materiali, kas arhivā vysim daeimami bez moksys – manuskripti, fotografejis i audio faili, – ir seviški vierteigs pietnīcysks instruments folklorys i tradicionaluos kulturys studentim i namaterialuo kulturys montuojuma pietnīkim.
Iz sasatikšonu!


text:
19 vārti Petrago Dmitrijs (SK Babīte)
17 vārti Djačuks Dāvids (Bauskas BJSS)
12 vārti Bulajevs Renats (SK Babīte)
8 vārti Zaļezinskis Daniels Dāvids (Jelgavas BJSS), Jēkabsons Markuss (SK Babīte)
7 vārti Revenco Mihail (FK Dinamo Rīga), Janovskis Artūrs (Jelgavas BJSS), Baumanis Krišjānis (SK Babīte)
6 vārti Fekļistovs Maikls, Gailis Ivo (Bauskas BJSS), Dobkins Daniels, Naglis Dominiks Pauls, Piļipišins Dmitrijs, Semjonovs Iļja (FK Dinamo Rīga)
5 vārti Balaboskins Artjoms (FK Dinamo Rīga), Grīntāls Rinalds (SK Babīte)
4 vārti Balabkins Vladislavs (Bauskas BJSS), Gavrilovs Leons (FK Dinamo Rīga)
3 vārti Dievaitis Marks Kristofers (Bauskas BJSS), Gļebovskis Pāvels, Šubeckis Ričards (FK Dinamo Rīga), Briuks Valters, Pīleģis Reinis (SK Babīte)
2 vārti Ivanovs Daņila (Bauskas BJSS), Fiļipenkovs Alekss Amirs, Matisons Artjoms, Morozovs Andris, Rogovojs Adrians, Smilgsdrivs Mārtiņš, Zirnis Markuss (FK Dinamo Rīga), Veilands Rolands, Žernovs Ruslans (Jelgavas BJSS), Isajevs Juris (SK Babīte)
1 vārti Bundzinskis Toms, Griba Rendijs (Bauskas BJSS), Aleksejevs Vadims, Broničs Davids, Grečins Daniils, Kozlovs Aleksandrs, Kuļikovskis Aksels, Veigulis Tomass, Zaicevs Iļja, Zeļeņins Timofejs (FK Dinamo Rīga), Bulaņenko Dmitrijs, Caune Roberts Valdis, Evarts Lauris Patriks, Jurčenko Dāvids, Kvetens Artjoms (Jelgavas BJSS), Ivasivs Deivids, Krivenoks Matīss, Miškins Miks, Šurko Vladislavs (SK Babīte)


text:
FOLKLORA »
Dagdys folklorys centram jubileja izstuode
Nu 14. novembra da 2. decembram Dagdys nūvoda Tautys noma izstuožu zalā apsaverama izstuode „Laiku lokos”, ar kuru Dagdys nūvoda folklorys centrs īzeimej sovys pastuoviešonys dasmytū godadīnu. Folklorys centrs ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstuSkaiteit vaira »
Vaļsts svātku prīškvokorā iz koncertu aicynoj grupa „Rikši”
17. novembrī 21:00 folkklubā „Ala Pagrabs”, Reigā koncertēs posfolka grupa „Rikši”. Latgolys jaunīšu grupa „Rikši” vaļsts svātku prīškvokoru aicynoj sagaideit tradicionaluos muzykys i postfolklorys nūskaņuos. Sūlej, ka vokora gaitā byus gon dzīsmis, gon doncuošona,Skaiteit vaira »
Varakļuonūs folklorys kūpys nu Reigys i Rēzeknis vuiceisīs Latgolys folklorys boguoteibys
Nu 9. da 11. novembrim Varakļuonūs Latvejis Universitatis folklorys deju kūpa „Dandari” reikuos tradicionaluos kulturys seminaru, kurymā izsvors tiks likts iz Latgolys folklorys boguoteibu dzīsmēs i dejuos. Seminarā pīsadaleis ap 35 folklorys kūpys „Dandari”Skaiteit vaira »
Latgalīšu danči Daugovpilī byus vēļ
Ituo gods 17. oktobrī Latgolys Studentu centrs kūpā ar Daugovpils nūvoda Kulturys centra folklorys kūpu „DYRBYNI” vysus kojuos nūsolušūs i doncuot grybūšūs pulcynuoja vīnuvīt – Daugovpiļs nūvoda Kulturys centrā „Vārpa”. Lela prīca beja parSkaiteit vaira »
Medņevys etnografiskais ansamblis nūsvietiejs 25 godu jubileju
Oktobra suokuos Medņevys Tautys nomā tyka svieteits Medņevys etnografiskuo ansambļa 25 godu jubilejs. Medņevys etnografiskais ansamblis par sovu dzimšonys dīnu izskota 1987. goda 11. apreli, kod beja pyrmuo dzīduotuoju uzastuošona Bolvu rajona cīmu saceņseibuos.Skaiteit vaira »
Daugovpiļs “Svātra” dabuojuse Pūlejis festivala golvonū bolvu
Šudiņ prīceiga viests sajimta nu Daugovpiļs pusis – Latvīšu kulturys centra folklorys dzīšmu i dzigu kūpa „Svātra” atsagrīzuse nu Pūlejis piļsātys Poļanicazdroj (Polanica-Zdrój ), kur 13. storptautyskajā dzīšmu i dzigu festivalā dabuojuse golvonū bolvuSkaiteit vaira »
Latgolys Vuords nu Reigys – 04.10.2012.
Jiusu viereibai Bronislava Sprydzāna radejis raidejuma “Latgolys Vuords” jaunuokais laidīņs: Itymā reizē atsavieršona iz Bronislava gasteišonu Ludzys pusē. Sarunys ar Nierzys pamatškolys direktori Ļubovu Vanageli, Ludzys nūvoda prīšksādātuoja vītinīku Edgaru Mekšu, 11. Saeimys deputatuSkaiteit vaira »
Kapela „Dziga” pīduovoj nūsaklauseit gobolu nu jaunuo aļbuma
Portāla „LaKuGa” klauseituojim Rēzeknis kapela „Dziga” pīduovoj nūsaklauseit sova jaunuo albuma „Gotovs” pyrmū gobolu „Jumis”, atzeimejūt ražys laika nūslāgumu. „Gotovs” ir jau pīktais kapelys „Dziga” albums aiz „Dzīd voi raudi, tautu meita” (2000.), „ZaļāSkaiteit vaira »
Folklorys kūpa „Saime” svieteis pīcu godu jubileju
22. septembrī 19:00 Bolvu nūvoda Vectiļžys pogosta sporta i atpyutys centrā nūtiks folklorys kūpys „Saime” pīktuo jubileja koncerts. Vectiļžys folklorys kūpa „Saime” dybynuota 2007. goda 16. septembrī, kod kūpā tyka aicynuotys vītejuos sīvys, kurysSkaiteit vaira »
Vileks nūvodā izskaniejušys 3. Jaunīšu etno dīnys
Treis dīnys nu 14. da 16. septembram Vileks nūvods kliva par 3. Jaunīšu etno dīnu sātu. Etno dīnys reikuoja bīdreiba „Upeitis jaunīšu folklorys kūpa” kūpā ar Kulturizgleiteibys i namaterialuo montuojuma centru. Ituo goda EtnoSkaiteit vaira »
Kur kūklātuojs, tī breivs gors. Atsavieršona iz IX Kūklātuoju saītu Latgolā
Viļānu nūvoda, Dekšuoru pogosta „Madžuļūs”, atsarūn bīdreiba „Latgaļu sāta”. Ite sovulaik dzeivuoja pazeistamais etnografiskūs kūkļu meistars Donats Vucyns. Piec juo grīztajom kūklem deveņdesmitajūs godūs 200 km nu Reigys brauce folklorys entuziasti nu vysys Latvejis,Skaiteit vaira »
Jaunīšu etno dīnys 2012
14. septembra vokorā Vileks nūvoda Upeitē suoksīs Jaunīšu etno dīnys 2012, kurymuos itūgod pīsadaleis ap 60 jaunīšu nu 7 folklorys kūpom i kolektivim nu vysys Latvejis. Etno dīnys suoksīs ar dalinīku sasadraudziešonys vokoru iSkaiteit vaira »
Svātkūs Upeitē divkuorteigys prīcys
Itūgod, svātki Upeitē nūsvieteiti divkuorteigi prīceigi, jo 1. septembrī Upeitis cīma ļauds i gosti atguoja svieteit na tik svātkus kai tūs ir īrosts dareit nu jau pīktū godu, nu ari kab īdoncuotu jaunū greiduSkaiteit vaira »
Upītes Uobeļduorzs 2012
15. septembrī Vileks nūvoda Škilbanu pogosta Upeitē jau 11. reizi nūtiks tradicionalais mīlesteibys aiļu i dzīšmu festivals “Upītes Uobeļduorzs”, kas pi reizis ir ari vacuokais latgalīšu festivals pasaulī. Kai kotru godu, ari itūreiz izSkaiteit vaira »


text:
Folklorys kūpa “Dyrbyni” i “Latgolys Studentu centrs” Tevi aicynoj iz danču i dzīsmu vokoru Daugovpilī 21. novembrī. Leidza pajem ļusteigu pruotu, lobus apovus i koč kū dakūst pi čaja. Tu tak zini, ka kūpā vīnmār ir jautruok, deļ tuo īčuksti austenī draugim i pajem jūs leidza. Leidzeigī roksti:LgSC aicynoj iz dančim DaugovpilīLatgalīšu daņči DaugovpilīDaugovpilī LgSC vuicejuos […]
Kod studentam pītryukst jautreibys i fiziskūs aktivitašu, kod palīk solts šymā rudineigajā laikā, nikas cyts naatlīk, kai kūpā ar cytim sasalaseit i raudzeit vysu vierst par lobu. Deļtuo LgSC i folklorys kūpa „Dyrbyni” aicynoj vīnu tymsū rudiņa vokoru pavadeit kūpā latgaliskā gaisūtnī ar latgalīšu dančim. Byus lobuok ļustēt, ka kuojuos byus ārtys kūrpis i kerzinē […]
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) 16.febralī Daugovpilī vysus interesentus aicynuoja iz latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibu „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu vīnuvīt”. Lai dareitu sovu miseju – saglobuotu, popularizātu i atteisteitu latgaliskuos kulturys vierteibys, tūstorp latgalīšu rokstu volūdu, LgSC periodiski roksta projektus, reikoj pasuokumus, izdūd gruomotys latgalīšu rokstu volūdā. Itū reizi LgSC Daugovpiļs nūdalis studenti pārnejuo gods […]
Lads ir sasakustiejs i jau aizguojs pa celi “Latgolys Studentu centra” Daugovpiļs birojā. Kluot pavasars i siejis laiks. Studenti i pi tam vēļ latgalīši siej pa sovam. 😉 Catūrtdiņ, 15.aprelī iz aicynuojumu sasatikt, sasapazeit i kūpeigai dūmuot par jaunim dorbim, kab Daugovpilī podturātu latgaliski studentiskū goru i ar laiku beideitu leluokus projektus i lītys, atsasauce […]


text:
LgSC izdavuse daudzbārnu mamys Meldrys Gailānis stuostu gruomotu bārnim „Meikuleņš īpazeist omotus”. Tei ir ilustrāta stuostu sereja par luocāna Meikuleņa i juo draugu – meitineitis Martys, začineitis Pūdzenis i ezeiša Pukšātuoja pīdzeivojumim, īpazeistūt dažaidus omotus.
Gruomotys ilustracejis veiduojuse muokslineica Līga Munda. Gruomota „Meikuleņš īpazeist omotus” paradzāta pyrmškolys i suokumškolys vacuma bārnim skaiteišonai pošim voi kūpā ar vacuokim, atkluojūt dažaidus omotus i tū nūslāpumus.
Gruomotys izdeviejs, autoris i luocāns Meikuleņš aicynoj iz gruomotys „Meikuleņš īpazeist omotus” attaiseišonys svātkim 6. junī Rēzeknis piļsātys bārnu bibliotekā (Duorzu īlā 37, Rēzeknē).
Pasuokuma laikā nu 9.30 leidz 13.00 ar muzykalim prīkšnasumim prīcēs Annija Igaune i Bieržgaļa pamatškolys meitinis, gruomotys stuostu izruodeis Rēzeknis Tehnologeju akademejis studentu teatris „ĶerRA”, sovukuort mozuokī pasuokuma apmaklātuoji varēs vuiceitīs dažaidus rūkdorbus.
Gruomotys tekstu autore Meldra Gailāne ir studiejuse filologeju Rēzeknis Tehnologeju akademejā (RTA). Jei roksta gon prozu, gon dzeju. Nu 2012. goda Meldra ir Daugovpiļs Universitatis projekta „Austrumlatvijas literārā akadēmija” dalineica, juos dzeja ir izdūta vairuokūs kūpkruojumūs. Gruomotys šmukūs zeimejumu autore ir RTA dizaina studente Līga Munda. Gruomotys tekstus redigēja i korekturu veice Sandra Ūdre.
Jaunuo stuostu gruomota tiks duovynuota Latgolys bibliotekom i byus dabojama sevkuram interesentam. Gruomota izdūta ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda i AS „Latvijas Valsts meži” finansialu atspaidu.


text:
Latgalīši ir izslavāti na viņ ar sovu sirsneibu, lobsirdeibu i vīsmīleibu, nu ari ar cīši lobu humora izjiutu. Tū apsazynojūt LgSC ar bīdreibys “LR” atbolstu ituo gods rudinī planavoj izdūt latgalīšu humora apkūpuojumu gruomotā “Kas bez bikšu — tys bez bādu!”. Kuldys formata gruomotā tiks apkūpuota latgalīšu myusu dīnu mutvuordu folklora – izteicīni, jūki, anekdoti, […]
22. februarī LgSC bīdri sasatyka Rēzeknē iz cīši svareigu pasuokumu – kūpsapuļci! Kūsapuļcis laikā, kai jau īrosts, ar sovim padareitajim dorbim i nuokūtnis planim pasadalieja vaļde i LgSC biroji. Par godu LgSC ir uzjiems 9 jaunus bīdrus: Olitu Bidzāni, Ligiju Purinašu, Baibu Raginsku, Edmundu Sudniku, Elviju Dzalbi, Lauru Melni, Agitu Vigupi, Dagniju Donāni, Guntu Nagli. […]
21. majā 18.30 byus jauna dzimšonys dīna. Seņ brīdynuota ideja par latgalīšu dzīdūšu dūmubīdru grupu Reigā tops eistynuota dzeivē. Idejis autori ir bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” jaunī ļauds. Sasadzīduošona dažaidūs pasuocīņūs, draugu kompanejuos vysod ir nūvaduse pi dūmys, ka vajadzātu īsavuiceit jaunys dzīsmis latgaliski, varbyut dareit tū nūpītnuok i reizē pasadaleit ari ar sovu dzymtūs […]
Pyrmais “Latgolys Studentu centra” reikuotais pasuokums jaunajā godā nūtiks 3. janvarī LgSC Reigys birojā (Antonejis īla 8-3/6). Tymā praktikante Kristīna Fedosejeva prezentēs sovu praksis atskaiti. Kristīna vuicās Latvejis Kulturys koledžā vidis dizainu i sovys praksis laikā ir izstruoduojuse LgSC korporativū stilu, izveidojūt bīdreibys logo i prezentaceju produktus. Kristīnai ir īsadevs atrast jaunu pīeju LgSC vizualajam […]
Gribi zynuot, kai australīši sadzeivoj ar kengurim i aborigenim i kū Australejā dareja latgalīši? Atej gostūs trešdiņ 18 stuņdēs iz LgSC Tonis biroju Antonejis īlā 8-3/6. Itūreiz Jurs Viļums i Jurs Vucāns stuosteis par grupys „Dabasu durovys” pīdzeivuojumim Australejā. . Leidzeigī roksti:Svinēsim Latvejis dzimšonys dīnu!Latvejā krīze izabeigs 27. majāOriginalais “Ontans i Anne” ReigāLatgaliskais Raiņs ReigāNu Latgolys […]
Sveicīņs nu Rēzeknis! Rēzeknis gaisā jiutams rudiņa i jaunuo Atbreivuošonys alejis asfalta smuords. Ir atsasuocs jauns vuiceibu gods škoļnīkim, studeju gods – studentim, dorba gods školuotuojim i docātuojim. Nedelis vydā bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) Rēzeknis birojs sauce studentus, škoļnīkus i cytus interesentus iz “LgSC sasavasaluošonu”. Pasuokuma laikā ar biļžu kinys paleidzeibu tyka atguodynuoti pārnuo […]
Paguojušā godā Vita izdūmuoja, ka 7. decembrī varātu nūsvinēt Tonis biroja vuorda svātkus i ,tai kai itei ideja ruodīs dyžan loba, tod ari itymā godā esi gaideits Latgolys Studentu centra Reigys biroja gosts! Byus vuorda dīnys peirāgs i byus drupeit muzykalys padareišonys. Tim, kas kiere pi sirds i īsadūmuoja – tik na dzīduot!, varu mīrinuot […]
Piļneigi natycami, kai skrīņ laiks, bet 2. novembrī byus bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” oficialais pīcu godu jubilejs nu šaļts kod LgSC registrāta kai juridiska organizaceja. Itam nūtykumam par gūdu aicynom vysus bīdrus, atbaļsteituojus i aktivistus iz drupeit svineiguoku sasatikšonu kaidā nu piļsātom! Daugovpilī 17:00 esi aicynuots iz svātku peirāgu, čaju i dzīsmem Daugovpiļs birojā Varšavys […]
Kotrs nu myusim koč reizi ir gribiejs pīdzeivuot kaidu lītu pyrmū reizi. Ka tai ari ir Tevi, tod 26. oktobra vokora šaļts kai reizi radeita itaidai pyrmajai reizei! 18:00 byusi gaideits Tonis birojā Reigā iz kaitys “Latgalīšu Alias” saceņseibom! Pīduovuojumā pasaulī popularuo kaita viņ drupeit latgaliskuokā versejā. Pyrmū reizi! “Kas juodora” seceiba itaida: Izdūmoj, ka […]
Ka Tev sātā ir dzejs, kas eisti napas nivīnā rokstā i adeklī, atnes da trešdīnis, 20.okt., iz Tonis biroju. http://lgsc.lv/kontakti/ Tei byus duovona Bārnu slimneicai Vīneibys gatvē, Reigā. http://www.draugiem.lv/lielie/contacts/ vēļ vari dalikt sovu komuli! Kab bārnim, kas cytureiz slimneicā dzeivoj ilgi, nabyutu skučnai, kūpā ar pedagogim jī dora vysaidys interesnys lītys. http://www.lielie.lv/tag/pedagogijas-dienests/ Tai kai Latgolys […]
Oktobrī bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” Reigā aizsuoks lekceju-pīredzis stuostu ciklu, kura laikā ar sovim pīredzis, veiksmis, zynuošonu stuostim i lekcejom daleisīs latgalīši, kas kasdīnī struodoj atbiļdeigūs i nūpītnūs omotūs, dorbojuos radūšuos jūmuos ci dora kaidys cytys interesantys lītys, zynuošonys par kurom varātu paleidzēt/nūderēt turpmuokuos gaituos ari cytim, golvonūkuort, studentim pīredzis giušonai. 12. oktobrī RTU (Reigys […]
Latgolys Studentu centrs pīduovoj vysim jaunajim (i varbyut na tik jaunim) studentim nu Latgolys i cytom Latvejis vītom nedeli nu 13. leidz 18. septembram aizvadeit studentiski Latgaliskā gorā! Nedelis programma: Reigā: 13. septembrī 16:00-20:00 Atvārtūs durovu piecpušdīna LgSC birojā Antonejis īlā 8-3/6 (tautā saukts par Tonis biroju). Tī variesi izzynuot par latgaliskom aktivitatem i pasuocīnim […]
2010.goda 27.augustā Vuorkovys nūvoda Vacvuorkovys estrādē (leita gadejumā Rūžkolnu Kuļturys nomā (Rimicānūs)) pyrmū reizi nūtiks muzikali literars pasuokums -„Latgalīts Latgalīšam Draugs”, kur pīsadaleis latgalīšu literati, muzykanti i aktieri. Koncertā izastuos latgalīšu dzejnīki Valentins Lukaševičs, Juoņs Ryučāns, prozys autors Raibīs Suņs, jaunuos autores Ilze Vaivode i Anita Dzene, muzikalajā dalī – bards Daiņs Adijāns, grupys „Dabasu […]
Ar mierki atkluot Eiropys vierteibys Latgolā ir izsludynuots fotokonkurss „Eiropa Latgalē: lobs loba namaitoj”, kur aicynuoti pīsadaleit fotografi amatīri bez vacuma rūbežu. Fotokonkursa reikuotuoji aicynoj īsavērt Latgolā, Latgolys cylvāku dzeivē, volūdā, tradicejuos, sātā i saimē, ticeibā, dorbūs, svātkūs i nūtykumūs taidys Eiropys vierteibys kai, pīmāram, demokrateja, cylvāktīseibys, religeja i apzinis breiveiba, kulturu īcīteiba, breivais tiergs, […]
Itī Jurgi ilgi gaideiti i beidzūt, sagaidūt eistū šaļti i procesu īkustynuotuoju, skreine puorsavuoc iz jaunu sātu. Iz prīšku vysu informaceji i zinis par Latgolys Studentu centra aktivitatem, pasuocīnim i nūtykumim meklej http://lgsc.lv! Kai ba seikums, bet cīši pateikams! Tovai ierteibai cytu izmaiņu nav, bet ar laiku raudzeisam jaunū sātu īkuortuot i vizuali, i saturiski […]
10. i 11. julī LgSC reikoj zuoļu čaju tolku Mukulēs pi Viļānim. Dorbs byus svieteigs: čajus vuoksim lītuošonai zīmys sezonā – regionalajūs birojūs i suvenirim “Jezupa i Madalis linejai” (par lineji vaira skaiti: ). 10.julī suokam ap 14:00 (kod ībrauc viļcīni nu Reigys). 10. juļa programā: Čaju tolka Lauksaimnīceibys izstuode Viļāni – 2010 (tehnikys paraugdemostriejumi, […]
Juņa suokumā “Latgolys Studentu centrs” Reigā atkluoja jaunu tematiskūs pasuocīņu sereju – sarunys ar latgalīšu pasauļa apceļuotuojim “Latgalīša pādi pasaulī”. Pyrmajā tematiskajā vokorā par sovu pīredzi dzeivojūt uorpus Latvejis pasadaleja divi fizmati i LgSC bīdri Laura Putāne i Guntis Šmaukstelis. Pyrmū “Latgalīša pādi pasaulī” vokoru kai “īsiļdeituoja” atkluoja Laura Putāne, kas sovulaik dorbuojusīs kai Latgolys […]
22.junī Bukmuižā (Ezernīku pogosts, Dagdys nūvods) nūtyka literari muzykalais pasuokums “Latgalīts Latgalīšam Draugs” jeb saeisynuotai La-La-Dra. Pīsadaleja muzykanti nu Daugovpiļs, Rēzeknis, kai ari nu Reigys. Jau vairuokus godus dažaiduos Latgolys vītuos i vysaiduokūs laikūs teik reikuoti pasuokumi “latgaliskā stilā”, lai popularizietu latgalīšu volūdu i tymā radeitūs muokslys dorbus. Tai 22.juņa vokorā Bukmuižā tyka sareikuots kuortejais […]
Kotrs mes vaira ci mozuok asam pasauļa pluovi. Vysmoz vīna taida pluova stuostus Tev byus vareiba pasaklauseit 3. junī nu 18:30 Reigā, LgSC Tonis birojā! Jiusu viereiba, dāmys i kungi, Guntis Šmaukstelis ci vīnkuorši Šmikucs! Jis rozstuosteis par sovom gaitom i dzeivi treis mienešu garumā Kazahstanā, kur jis kai breivpruoteigais vuiceja angļu volūdu. Bet Kazahstana […]
Atguodynuojumam, ka šudiņ Reigā 18:00 Pozitivūs ideju tolka! Tai kai leits šudiņdīnā ir īvīss zynomys korekcejis paradzātajā piknikā, tod pīduovuojums 18:00 sasatikt Tonis birojā i tod viertīs piec laikapstuoklim i gribeišonys – kur i kai īt piec tom. Varbyut leita vaira nabyus i speidēs saule i vys tik varēsim īt iz Viermaņduorzu, varbyut patvārumu (pīsaturūt […]
Nūdereiga informaceja Tovam dīnys grafikam i iņteresem par Latgolys studentu aktivitatem maja ūtrā pusē! Volejbols, dzīsmis, fiļceišona, tematiskī vokori, diskusejis, pasuokumu planavuošona – tys vyss maņ, Tev i myusim vysim vēļ juopagiust majā! 19. majā Reigā: Atguodynuojums par pīduovuojumu īt spieļuot volejbolu! Šudiņ nu 18 leidz 20 Reigā, Moskovys īlā 197. Kartu i vaira informacejis […]
Rēzeknē, ūtardiņ, 18.majā Latgolys Studentu centrs pyrmū reizi aicynoj iz diskuseju ustobu. Pasuocīņs nūtiks 20:00 stuņdēs kafejneicā „Olmāra” (Reigys īlā 1, Rēzeknē). Vokora gaitā Tev byus īspieja sasatikt ar dažaidu sferu puorstuovim i diskutēt par dažaidom temom, uzzynuot cytu ļaužu i pasaceit sovu redzīni (vīdūkli). Pyrmuos diskuseju ustobys temys: • Latgalīšu volūdys pareizraksteiba (vad. Līga […]
Teik pīduovuota īspieja trešdīnu vokorūs kūpeigi saspieļuot volejbolu! Trešdīnuos nu 18:00 Reigys Andreja Pumpura 11. pamatškolā Moskovys īlā 197 (Latgolys prīškpiļsātā, dakliušona ar 7. tramvaju). Nūdarbeibys trenera vadeibā, moksa par vīnu reizi 1-3 LVL (atkareibā nu ļaužu skaita – kū vaira, tū mozuok juomoksoj). Ka ir ļuste, padūd zini iz edeite@inbox.lv! Suokam 19. majā i […]
Prīca ziņuot, ka pa vydu vysim pavasara prīkim, asom ari centeigi struodovuš! Apreļa suokumā sastuodeitais dorba plans – izpiļdeits! Asom sareikavuš tematiskūs vokorus, dasadaliejuš vairuokūs pasuokumūs. I pats golvonais- jau irā gotovs i maja aktivitašu saroksts! Asit meili gaideiti! Speideigi īpierkumu maiseni, kruosainys motu rūtys, klaudzīši kūrpeišu papīdeiši pasaruoda, paspeist, pasamainuos- a vysam puori Atbreivuošonys […]
Breivdobys muzejs atkluoj jaunū sezonu i aicynoj iz Nūvodu dīnu 2. majā! Latgolys sātā saimnīkoj LgSC i pīduovuos vysaidys tradicionalys i na tik tradicionalys latgaliskys padariešonys! Tymā skaitā – Latgolys Zvaigžņu torgi! Izsūle ar montom, kū sabīdreibā zynomi latgalīši zīduojuši kūpeigam mierķam – vysi īnuokumi aizīs “Latgalīšu dzīšmu kladis” izdūšonai. Suokums 12:00 Liturgeja Sv. Jaunovys […]
Nu marta suokuma bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Rēzeknis birojam ir jaunys telpys Rēzeknis Augstskūlys Sabīdriskūs attīceibu nūdaļā – Atbreivuošonys alejā 115, 313.kabinetā. Apmaklātuoju pījimšonys laiks ir pyrmdinēs, ūtardinēs, trešdinēs nu 16 da 19 stuņžu. Itymā laikā Tevi uzklauseis, izklaidēs, informēs par jaununim, padzirdeis ar čaju, pavuiceis dzeivuot voi īsaisteis kūpeiga projekta realiziešonā biroja vadeituoja Anna […]


text:
MUZYKA »
“Latgalīšu Reps” puorsteidz ar jaunu video “Reita panorama”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Papyldynuota pyrmuo i ūtruo ryndkūpa. Hip hopa apvīneiba “Latgalīšu reps” fanu viertiejumam nūdavuse sovu jaunuokū veikumu – videoklipu “Reita panorama”. Video taps sadarbeibā ar Sudrabu Sirds i Dj Aspirins. Reits –Skaiteit vaira »
Muzyka ir sapynu scenarejs! Saruna ar “The Sound Poets” basgitaristu Kārli Jostu
Ar Kārli sasarunuoja Edeite Husare Sastdiņ, 20. oktobrī, “Arēna Rīga” vīnu sovu lelu sapynu pīpiļdeis itūšaļt Latvejā cīši popularuo grupa “The Sound Poets”. Leidza ar grupu itū vysu pīdzeivuos “The Sound Poets” basgitarists KĀRLISSkaiteit vaira »
TV šova “X Faktors” dalinīku vydā ari “Baritoni” nu Latgolys
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Vakar nūsaslēdze TV3 šova “X Faktors” krāslu izaicynuojuma kuorta, piec kuruos šova divpadsmit dalinīku vydā, izturūt vairuokys atlasis kuortys, tyka ari grupa “Baritoni” nu Latgolys. Grupys dalinīki – Ingars Puncuļs,Skaiteit vaira »
Izstuodē par Baumaņu Kārļa fligeli himnu varēs dzīduot latgaliski
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv 18. oktobrī Latgolys viestnīceibā GORS tiks atkluota Rakstnīceibys i muzykys muzeja (RMM) izstuode “Vaļsts pyrmuo filgeļa stuosts”. Izstuodē varēs taišni Latvejis symtgadis svātku laikā apsavērt i pīdzeivuot sasatikšonu ar unikalu,Skaiteit vaira »
“Latvian Voices” jaunajā albumā īsaskaņ ari latgaliskuos notys
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Vosorys golā sovu septeitū studejis albumu “Sudrabs” izdavuse vokaluo grupa “Latvian Voices”, ari itymā albumā īkļaunūt dzīsmis latgaliski, viestej grupys sātyslopā atrūnomuo informaceja. Albumā ir 14 dzīšmu, kurūs vydā latgaliskuosSkaiteit vaira »
Klauseituojim vysā pasaulī daīmams komponista Juoņa Ivanova albums
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Pi klauseituoju 80 pasauļa vaļstīs kai CD, tai digitaluos muzykys formatūs datics nacionaluos īrokstu kompanejis “Skani” izdūtais Latgolā dzymušuo, par dyžonuokū latvīšu simfoniki sauktuo komponista Juoņa Ivanova (Jāņa Ivanova) muzykysSkaiteit vaira »
Latgolys jaunī muzyki aicynoj iz skaistuokūs ainovu muzykys koncertim
Roksta autors: žurnals “A12” Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys tūpūšī muzyki vaļsts symtgadē ir radejuši viestejumu par Latveju muzykaluos ainovuos. Doba ir vīna nu Latvejis vierteibu, jei ir īdvasmuojuse i īdvasmoj daudzus muzykus iSkaiteit vaira »
Daugovpilī dzymušī kamermuziki izastuos kūpejā koncertā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Ituo goda 10. oktobrī 18 stuņdēs VII Muzykys i muokslys festivala “Daugavpils ReStArt 2018” ītvorūs Vīneibys noma koncertzalē nūtiks kamermuzykys koncerts “Dzimuši Daugavpilī”. Klauseituojim byus īspieja dzierdēt latvīšu i uorzemuSkaiteit vaira »
10 dzīsmis latgaliski par rudini
Roksta autors: portals lakuga.lv Agruoks ci vāluoks, kruosainuoks ci palākuoks, bet rudiņs skaņ ari muzykā latgaliski. Itūreiz pīduovojam nūsaklauseit desmit dzīsmis latgaliski par i ap rudiņa temom, dzīsmis, kurymuos pīsaukts rudiņs ci juo pazeimis.Skaiteit vaira »
Etnografiskajam ansamblim “Vabaļis” izīt albums ar kolhoza laiku dzīsmem
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Daugovpiļs nūvoda etnografiskais ansamblis “Vabaļis” aicynoj iz sova trešuo albuma “Labi dzeivōt kolchozā!” prezentaceju, kas byus svātdiņ, 16. septembrī, 12.00 Vabalis kulturys nomā. Jaunajā albumā byus 12 dzīšmu, kuruos pīsaskarSkaiteit vaira »
Festivals “Upītes Uobeļduorzs” aicynoj sasatikt jau septeņpadsmytū reizi
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Sastdiņ, 15. septembrī, septeņpadsmytū reizi Vileks nūvoda Upītē vacuokajā latgalīšu muzykys i aiļu festivalā pasaulī “Upītes Uobeļduorzs” sasatiks latgalīšu muziki i apvīneibys “Dabasu Durovys”, “Latgalīšu Reps”, “Rikši”, literati Raibīs, IlzeSkaiteit vaira »
Jaunums nu grupys “Dabasu durovys” – dzīsme “Skūrstyns meža vydā”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Vosorys izskaņā grupa “Dabasu Durovys” klauseituoju viertiejumam nūdavuse jaunu dzīsmi “Skūrstyns meža vydā”. Par dzīsmi grupys liders Arņs Slobožanins soka: “Dzīsmei “Skūrstyns meža vydā” ir simboliska nūzeime. Lītys, kurys gribim paraudzeit, svareigys izvielis,Skaiteit vaira »
Tautys muzykantu svātki i Symtgadis večerynka Viļānūs
Roksta autors: portals lakuga.lv Kod leidz Latvejis symts godu jubilejam paliks viņ simts dīnu, vysā Latvejā reikuos večerynkys. Vīna nu taidu večerynku nūtyks ari Viļānūs, Laksteigolu solā. Iz XVIII Tautys muzykantu svātkim 11. iSkaiteit vaira »
Latgalīšu muzykys vokors Reigā ar grupom “Bez PVN” i “Dabasu Durovys”
Puišu grupys “Bez PVN” i “Dabasu Durovys” caturtdīņ, 16. augustā, īness jaunys vāsmys Reigā Kalncīma kvartalā i īpazeistynuos apmaklātuojus ar latgalīšu muzykys pasauli. Roka nūskaņuos publiku īsiļdeis grupa “Dabasu Durovys”, sovukuort vokoru turpynuos vīnaSkaiteit vaira »


text:
Jau itymā nedeļgolā piļsātā iz septeņu pakolnu – Rēzeknē – lelus i mozus dažaidu muokslys izpausmu cīneituojus sūpluok aicynuos festivals SEVEN HILLS, kas teik reikuots jau caturtū godu. Kab dazynuotu vara par ituo gods puorsteigumim, raidejuma “Pi myusim Latgolā” žurnaliste Laura Sondore-Strode sasatyka ar vīnu nu organizatoru – Rēzeknis kulturys i turisma centra reklamys specialisti Maiju Upenieci.
Četru godu laikā muokslys festivals SEVEN HILLS palics par naatjemamu Rēzeknis piļsātys kulturys dzeivis daļu. Itūgod var saceit ari, ka festivals īskandynoj Latgolys viestnīceibys GORS četru godu jubileju.
Karteņa: Raimonds Kaļva


text:
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu “Pi myusim Latgolā!”.
Goda pādejā raidejumā teik sasatykts ar vysaidim cylvākim Latgolā, kab izzynuotu, kai paguojs 2016. gods i izklauseitu vieliejumus jaunajam godam, asūt ceļā uz Latgolys kongresa i Latvejis symtgadi.
Raidejumu “Pi myusim Latgolā” klausīs:
Diveju krostu radejā – catūrtdiņ 16.30, pīktdiņ 18.30 (atkuortuojums)
Latgolys radejā – pīktdiņ 11.05, pīktdiņ 16.30 (atkuortuojums), svātdiņ 11.00, pyrmūdiņ 14.30 (atkuortuojums)
Radejā “Ef-Ei” – pīktdiņ 15.30, sastdiņ 14.30 (atkuortuojums)
Radejā Marija Latveja – pīktdiņ 12.10, sastdiņ 9.00
Vysus raidejumus sevkurā laikā var nūsaklauseit ari LaKuGā.


text:
Īsadūmoj.
Tu ej pa Latgolys ceļa molu i īraugi taidys durovys. A ceļš to kai vysod – drupeit apdrupuse asfalta mola, nūkruosuots škeibi, var redzēt vacū kruosu – vēļ škeibuok.
A asfalts to vēļ nu tovys jauneibys. Nazkod deveņdesmitajūs. I tūlaik ruodejuos, ka pavysam dreiž dzeivuosim lobuok. A dzeive to paīt. I kas ta vaira atguodoj, iz kuo cerieji tūlaik.
I pītura. Tī poši cegli i šipers kai tovā bierneibā ostoņdesmitajūs. I tūlaik dūmuoji, ka vysu dzeivi dzeivuosi tai mīreigai – sātā, pi mamys. I nabyus nikuo cyta. A ka byus, to vyss byus labi.
A ka izaruod – nikuo cyta i nabyus.
Tu attaisi durovys, a tī vysi tī cylvāki, kas beja i varēja byut. Pa vysu myužu satyktī ļauds. Jī otkon ir tī vysi.
Nivīns nav nūmirs. Nivīns nav Reigā voi Londonā. Vysi klasisbīdri otkon ir dzymtajā mīstā.
Atīs autobuss. Šopers uodys vestē atrullēs biletu rulonu par 5 saņtimim, nūraus div biletus. I nu rulona ar vīnsaņtimim – vīnu biletu. Vīnpadsmit saņtimu. Taišni tikpat, cik peituo buļceņa ar rozinem voi tei grīztuo ar cukru pa viersu. Laimeigu ceļu.
Īsadūmoj. Tu attaisi durovys, a tī tova bierneiba. Daudz ļaužu. Daudz dorbu, i kotrs dorbs ir svātki. Cyukys kaušona. Runkuli juoraun. Buļbu tolka kolhozā, šudiņ stuņžu nabyus. Juosastuoj pionerūs. Juoīt pi komunejis. Nā, ūtraiž. Nu suoku oktobrāni, tod pi komunejis, tod pioneri.
I tu ceri. Aizmīdz acs i ceri, ka itūreiz byus iz palikšonu. Ka nabyus nikaidu sertifikatu, privatizacejis, sabrukušu fermu, saryusejušu traktoru, pasaulī pagaisušu draugu, bezgaleigu smierts ziņu i ziņu par mozu bārnu nabadzeibu.
Palākuos sandalis par mozu, mama pajem nazi i izgrīž lelajam pierstam caurumu. Par reizis vīgļuok staiguot, tik tuos niu byus sātys sandalis.
Bierst uobeļneicu zīdi, baba izvuorejuse cyuku buļbys. Iz stidzenis uobeļneicu zīdeni. Tī vēļ nav guojs nivīns, jī iz cītuo poda sabyruši ružovi i pi mozuokuo viejeņa saulē treis.
Baba iņdej žurkys. Tu ej ar sokumim pa klāvu i vaktej. Kod īraugi žurku, sit. Asnis nu purneņa, jei taida plokona i vaira naelpoj. Pi klāva jau pusspaņa žurku. Raugi nadūmuot, kai tys ir – nūsist. Tik daudz žurku jau esi salasejuse. Piec tam obligati juonūmozgoj rūkys.
Ceļa molā pamasts traktors. Traktoristi aporuši sābrim buļbu teirumu, niu dzer. Traktors stuov i ducinej. Kolhozam jau seņ vyss aports.
Tu vīnkuorši ej pa vīntuleigu Latgolys ceļa molu, pa drupeit apdrupušu asfaltu, zam kuoju svaiduos pa kaidam peipis končikam, pa papeiram, plastasa pudelei. Īraugi durovys i īej.
A ūtrā pusē – Latveja. Pylna ar cylvākim. Vysys dzeraunis otkon pylnys ar cylvākim. Sābrim, draugim i pazeistamim. I jī vysi cer, ka byus lobuok.
I tu nasaceisi nikuo, a raudzeisi dzeivuot. Otkon i otkon vīnu i tū pošu dzeivi da vīna punkta. Piec tam tev bais. Piec tam vyss sakreit, daudz juodūmoj i nikur nav mīra. Tikai īt, īt i aizīt.
Pa šosejis molu iz mopeda aizbrauc pudeļu vecs. Golvā tankista capure ar taidim kai bundulim ausu vītā, lela jaka ar lelim kārmanim. Obejuos pusēs mopedam kulis. Jis nav cīši nabadzeigs. Jis tik braukoj pa ceļa molom i losa pudelis. Benzins lāts, laika daudz.
Izej pa durovom, a tī laiks. Vyss, kū tu atguodoj.
Tikai vyss lobais. Partū ka švakū atguoduot nav tolka. Švakū tik puordzeivuot.
Kartenis nu HipiLatLit projekta ekspedicejis Rēzeknis nūvoda Sakstagola pogostā 2012. goda junī.


text:
Nu 16. leidz 21. juņam nūtiks storptautiskais folklorys festivals „Baltica 2018”. Ituo goda tema ir „Zīdiešona. Juoni”. Festivals nūsarysynoj Latvejis symtgadis programys ītvorūs, gūdojūt tautu tradicionalū kulturu: dzīsmis, instrumentalū muzyku, daņčus, rūtalis, omotnīceibu i tt. Tamā pīsadola ari Latgolys tradicionaluos kulturys kūpieji.
16. junī plkst. 12.00 Reigā nūtiks Teicieju i muzykantu koncerts. Tamā vareis dzierdēt Valentinu Keišu nu Škilbanim i Upeitis etnografiskū ansambli, Aivaru Zeiļuku (Saļnova) i kapelu „Salnavas danču muzikanti”, kai ari cytus salnavīšus – „Sābri” i „Sābrīši”.
17. junī nu 12.00 leidz 17.00 Latvejis Etnografiskajā breivdobys muzejā div plyusmuos varēs īsapazeit ar Latgolys tradicionalū muzyku. Te byus „Rūžupis veiri” (Rūžupe), „Bolta vīšņa” (Drycāni), „Drybyni” (Daugovpiļs nūvods), „Sovvaļnīki” (Ondrupene) etnografiskī ansambli nu Medņevys, Škilbanu, Bozovys, Brīžucīma i cyti dalinīki.
Sovutīs 17. juņa vokorā Jāzepa Vītola Latvejis Muzykys akademejā nūtiks koncerts par gūdu festivala atcerei i viesturei. Te daleibu jims Latgolys folklorys kūpys „Svātra” i „Vecvārkava”.
Festivala nūslāgumā, 21. junī, vosorys saulgrīžus svieteis Latgolā – Dagdā i Viļakys nūvoda Žīguru pogosta estradē. Vysu paaudžu apmaklātuojim byus īspieja jimt daleibu dažaiduos darbneicuos, apgiut vaiņuka veišonys i Juoņu svieteišonys tradicejis, īt rūtaļuos i daņčūs, kūpeigi sagaidūt reita dzīsnu aba saulis ausmu.
Vysa festivala programa festivalbaltica.com.
Karteite: lakugys arhivs.


text:
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Tyvojūtīs Latvejis vaļsts symtgadei palīk aktuals vaicuojums par tū, kas pīdzeivuots pādejūs 100 godūs. Tū var īraudzeit ari caur fotografejom. Rēzeknis nūvodā Fraņča Trasuna muzejā “Kolnasāta” apsaverama fotografeju izstuode “Sakstagals un tā iedzīvotāji fotogrāfijās 1918. – 2018.”.
Izstuode dūd īspieju īsavērt Sakstagola pogosta viesturis puslopuos, cylvāku sejuos, pogosta i tuo īdzeivuotuoju dzeivēs nūzeimeiguos nūtikšonuos, kas īmyužynuotys fotografejuos laika pūsmā nu 1918. leidz 2018. godam, atkluoj muzeja kruojuma globuotuoja Inta Deksne.
Sakstagola vuords viesturis olūtūs pyrmū reizi mynāts jau 1582. godā, Sakstagola pogosts izveiduots 19. godu symta beiguos i tys ītylpa Rēzeknis apriņčī. Sakstagolā dzymušs taidi īvārojami cylvāki kai bazneickungs i politikis Fraņs Trasuns, literate i Fraņča Kempa dzeivisbīdre Konstance Daugule-Kempa, goreidznīks i tautys dzīšmu kruojiejs Fēlikss Boļeslavs Laizāns, rakstnīks Raimonds Trasuns, goreidznīks, Rēzeknis školuotuoju instituta direktos, žurnala “Katōļu Dzeive” izdeviejs Dominiks Jaudzems i cyti.
Izstuodē pamatā apsaveramys karteitis nu F. Trasuna muzeja “Kolnasāta” kruojuma. Muzeja izstuožu noma foaje izstuodi var apsavērt leidz 15. oktobram.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzeklim.


text:
Pīduovojam nūsavērt vakar pyrmizruodi pīdzeivojušū eiskinu “Lauleibys”, kas ir viesturiskūs eiskinu cykla “Pyrmī osni” ūtruo daļa.
Viesturiskajā eiskinā “Lauleibys” paruodeita Latgolys inteligeņcis – Fraņča Kempa i Fraņča Trasuna argumentaceja i reiceiba Rēzeknis 1917. goda viesturiskuo apreļa kongresa laikā, kurymā tyka nūlamts, ka Latgolys, Vydzemis i Kūrzemis latvīši ir vīna tauta i Latgolai juoapsavīnoj ar puorejim tūpūšuos Latvejis vaļsts nūvodim vīnā zemē. Viesturiskī insceniejumi ir papyldynuoti ar viesturnīka Vladislava Malahovska i volūdneicys Ilgys Šuplinskys komentarim i skaidruojumim.
Obeju Fraņču lūmuos īsajutuši akteri Kristaps Rasims (Fraņcs Kemps) i Muorteņš Egliens (Fraņcs Trasuns). Kinu veidoj rodūšuo grupa: režisori Dainis Platacs, Inese Mičule, scenareja autori Valentins Lukaševičs, Oskars Orlovs, operatori Sergejs Čakāns, Vitālijs Dudarenoks, muzykys autors Kārlis Kazāks. Kina radeita ar interesentu i zīduotuoju atbolstu.
Sovukuort eiskinu cykla pyrmuo daļa “Gambits 1917” papyldynuota ar Daugovpiļs Universitatis asociātuo profesora, viesturis zynuotņu doktora Henriha Soma komentarim.


text:
Rēzeknis Augstškola sadarbeibā ar partnerim nu Lītovys, Boltkrīvejis i Latgolys Kulturviesturis muzeja eistynoj puorrūbežu projektu „Virtualuo paguotne – muzeja nuokūtne”.
Latvejis–Lītovys–Boltkrīvejis puorrūbežu projekts „Virtualuo paguotne – muzeja nuokūtne” teik eistynuots nu 2012. goda 1. decembra. Projektā golvonais partners ir Rēzeknis Augstškola, īsaisteitī partneri: Kedaiņu Regionalais muzejs (Lītova), Maksima Bogdanoviča muzejs (Grodņa, Boltkrīveja) i Rēzeknis piļsātys dūme, kurū puorstuov Latgolys Kulturviesturis muzejs. Projekta mierkis – izveiduot virtualys muzeju fondu galerejis, kurys byutu pīeimamys škārsteiklā, taidā veidā modernizejūt muzeja eksponatu apsavieršonu, pīduovojūt interektivus elementus i īinteresejūt dažaidys vacuma grupys, bet eipaši jaunīšus, apmeklēt muzejus arī kluotīnē. Projekta ilgtermeņa mierkis – sataiseit vīnuotu datu bazi (virtualu vītni) sovulaik viesturiski saisteitim nūvodim Lītovā, Boltkrīvejā, ari Krīvejā i Pūlejā, īpazeistūt kulturu i volūdu leidzeibys, meklejūt jaunys sadarbeibys idejis kulturys i tautsaimnīceibys atteisteibys laukā.
Latgolys keramikai ir senejis tradicejis, i Latgolys kulturviesturis muzejā ir godu desmitim taiseita unikala keramikys darynuojumu kolekceja. Pasateicūt itam projektam, ari daudzim cylvākim cytur pasaulī ar škārsteikla paleidzeibu byus īspieja apsavērt gon Latgolai rakstureiguos tradicionaluos skrūzis, gon malnuos keramikys vazys, gon svečturus i ari modernā stylā taiseitus izstruoduojumus.
Kūpejuo projektu izdavumu summa – 374,832,33 eiro, nu tim 90% – Eiropys Savīneibys finansiejums. Projekta eistynuošonys laiks ir 24 mieneši. Der atguodynuot, ka kūpumā ūtrajam puorrūbežu projekta konkursam tyka īsnīgti 162 projektu pīteikumi, atbaļsteiti – 27 projekti, nu tim 10 projektu īsnīdzieji nu Latgolys regiona.
Programa aptver Latgolys regionu Latvejā, Panevežys, Utenys, Viļnis, Alitys i Kaunis apgobolus Lītovā, kai ari Vitebskys, Mogilevys, Minskys i Grodnis apgobolus Boltkrīvejā. Kai programys kūpeiguo vadeibys īstuode dorbojās Lītovys Republikys Īšklītu ministreja.
Programys oficialuo sātys lopa ir www.enpi-cbc.eu.
Ingars Gusāns, projekta vadeituojs


text:
VOLŪDA »
Latgalīšu ceņtīni normēt sovu rokstu volūdu
Roksta autore: Sandra Ūdre Ka pasavērt iz latgalīšu rokstu tradicejis rasšonūs 17. g. s. i atsateisteišonu tuoļuok, vaicuojums, kai byutu pareizuok, vysod latgaliski rokstūšajam bejs iz mēlis. Pūļu laikūs tū dareja sveštautīši, cara laikūsSkaiteit vaira »
Latgalīšu volūdai sataiseits Instagram konts
Roksta autors: portals lakuga.lv “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” socialūs medeju vītnē Instagram sataisejs kontu latgalīšu volūdai, tymā publicejūt fotografejis i video, kurymūs radzama i dzieržama latgalīšu volūdā dažaiduos situacejuos Latvejā i pasaulī. Latgalīšu volūdysSkaiteit vaira »
“Latgolys Studentu centrs” pīsadola storptautiskā projektā ar mierki styprynuot latgalīšu volūdu
Roksta autors: portals lakuga.lv Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” īsasaistejuse storptautiskā projektā, kura mierkis ir styprynuot mozuoklītuotuos volūdys. Projektā leidzdorbojās pietnīki i volūdu aktivisti nu Eiropys i Amerikys. “Latgolys Studentu centra” mierkis sadarbeibā ar OdumaSkaiteit vaira »
Daugovpiļs i Narvys paralelis
Roksta autori:Ināra Groce, Māris Justs, žurnals “A12” Koč ari vaļsts volūdys apvuiceiba mozuokumtauteibu školuos nūteik nu 90. godu, vaļsts volūdys zynuošonys jaunīšim nu cytu tauteibu saimem nav vajadzeigā leiminī. Latvejis ūtramā leluokajā piļsātā DaugovpilīSkaiteit vaira »
Jauns TV raidejums par Latgolu – “Laika leigučuos”
Roksta autors: portals lakuga.lv Nu 10. oktobra trešdīnēs 19 stuņdēs Dautkom TV i nu 11. oktobra catūrtdīnēs 17.30 Re:TV kanālā varēs vērtīs jaunu, unikalu raidejumu latgalīšu volūdā “Laika leigučuos”, informej tuo veiduotuoji Latgolys entuziastuSkaiteit vaira »
Internetā jauns resurss latgalīšu volūdys vuiceišonai
Roksta autors: portals lakuga.lv Latgalīšu volūdys apvuiceibai internetā izveiduots jauns resurss – sātyslopa ltgnui.com. Tei dūmuota vysim, kas soka latgalīšu volūdai “nui” aba “jā”. Jaunū resursu veidoj Oduma Mickeviča universitatis (Poznaņa) profesore Nikole NauaSkaiteit vaira »
Kū parteju Latgolys lideri sūlej dareit latgalīšu volūdys situacejis uzlobuošonai?
Roksta autore: Vineta Vilcāne Latgalīšu volūdys vaicuojumu vairuoki politiskī spāki izavieliejuši īkļaut sovuos 13. Saeimys vieliešonu programuos, par tū lakuga.lv raksteja īprīkš. Tūmār leluokuo daļa parteju sovuos programuos par latgalīšu volūdu nav izasacejuse. PortalsSkaiteit vaira »
Kai latgaliski pīraksteit nedelis dīnys?
Roksta autors: portals lakuga.lv Citejūt seneju latiņu teicīnu, atkuortuošona vēļ arviņ ir zynuošonu muote, deļ tuo Latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv pīduovojam atkuortuot nedelis dīnu raksteibu latgalīšu rokstu volūdā. Nedelis dīnys latgaliski roksta: pyrmūdīne,Skaiteit vaira »
Lakuga.lv vaicoj tāvim: Parkū svareigi saimē ar bārnim runuot latgaliski?
Roksta autore: Sandra Ūdre Septembra ūtruo svātdīne ir Tāva dīna. Par itū svareigū veirīša miseju saraksteitys daudzys gruomotys. Bet latgalīšu tāvim par vīnu problemu vaira – kai īvuiceit sovu dzymtū volūdu, voi vyspuor tūSkaiteit vaira »
UO i Ō. Kurs pareizuoks?
Roksta autoris: Sandra Ūdre, Vineta Vilcāne Latgalīšu vydā daudz škāpu teik lauzts par “ō” i “uo” lītuojumu. Divskaņs “ō” palics par taidu kai simbolu 1929. godā apstyprynuotajim latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim, tautā sauktim par StrodaSkaiteit vaira »
Voi gazeta i škola ir latgalīšu volūdys gosti?
Roksta autors: Valentins Lukaševičs Nui, roksta viersā speciali īkombinieju tūs treis vuordus – gazeta, škola i gosti, par kurim jau kurū reizi grybu i, ruodīs, vajag izstuosteit sovejuos dūmys. Pats asu filologs, specializiejīs literaturzynuotnē,Skaiteit vaira »
Školuotuoji “Vosoruošonā” giun īdvasmu i spāku jaunajam vuiceibu godam
Roksta autore: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv Jau vairuokus godus školuotuoji nu Latgolys i ari cytu nūvodu školu, kai ari latgalīšu kulturys entuziasti, sasateik “Vosoruošonā”. Kursūs Rēzeknis nūvoda Rogovkā nu 30. juļa leidz 3. augustaSkaiteit vaira »
Desmit Norberta Neikšānīša atzinis par dzeivi i mīlesteibu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Norberts Neikšānīts (eistajā vuordā Norberts Trepša, 1913–1972) beja latgalīšu rakstnīks i katuoļu gareidznīks. Dzims latgalīšu saimē Krīvejā, bet piec tāva smierts saime atsagrīzuse Latvejis teritorejā. Noberts ir vuicejīs Dagdā iSkaiteit vaira »
Internetā jauns resurss par latgalīšu volūdu
Latvīšu volūdys agentura sadarbeibā ar datorspecialistim izveiduojuse apjūmeigu elektronisku Latvīšu volūdys rūkysgruomotu valodasrokasgramata.lv. Tymā īkļauta ari apjūmeiga informaceja par latgalīšu rokstu volūdu. Elektroniskuo Latvīšu volūdys rūkysgruomota ir enciklopediska rakstura dorbs, informativs vuiceibu paleigleidzeklis latvīšuSkaiteit vaira »


text:
Roksta autore: Ligija Purinaša
Par Latvejis bibliofilu i bibliografu Juoni Misiņu (Jāni Misiņu, 1862–1945) drūši viņ ir dzierdiejs sevkurs. Jis apmāram 12 godu vacumā suoce veiduot sovu sātys biblioteku, kurā suokūtneji beja 800 gruomotys 500 siejumūs, bet vāluok tūs skaits sasnēdze 5000. 1925. godā Juoņs sovu privatū biblioteku ar 28 000 īspīddorbu nūdeve Reigys piļsātai. Myusdīnuos Juoņa Misiņa biblioteka atsarūn Latvejis Universitatis paspuornē, teik papyldynuota, i tamā atsarūn vaira par miļjonu gruomotu. Ari latgališim ir bejs sovs Juoņs Misiņš.
Ontons Dzeņs (1890–1974) dzims Daugovpiļs apriņka Vuorkovys pogosta Piliškūs zemnīku saimē. Taipoš kai Kuorklinīku Ontons, ari jis pyrmuos prasmis burtu atpazeišonā īgivs “muotis školā” pi lementara i puotoru gruomotys. Ontons beja vīneigais dāls i vacuoki na lobu pruotu atdeve jū školys ceļus staiguot aiz tuo, ka muotei bejs baist, ka dāls tikšūt par pasauļa klaidūni. Vystik školā Ontonam īt labi i dzymdynuotuoji sprīde, ka dāls juolaiž vuiceitīs iz Pīterpili, bet, dzeive ir dzeive, saslyma Dzeņu muote, i Ontonam ceļš iz školu tyka slāgts, partū ka tāvs vīns pats natyka golā ar saimisteibu.
“Laseju vysu, kas beja pi rūkys. Kotru avizis, žurnala atplāstu styureiti laseju un ja nabeja kuo laseit, tod kaidu cenu ruodeituoju puorlaseju. Biblioteka, kas beja pi školys, beja divkuorteigi puorlaseita, un cyta materiala nabeja,” sovā autobiografejā atkluoja Ontons Dzeņs. Apleicejī skaiteja, ka taida pošizgleituošonuos asūt švaka i nanormala zeime, i Ontons tyka vysaidi izsmīts par “gudrinīku”, “slinki”, “natikli”, “nagrib dorba struoduot un losa gruomotys”, “putynoj saimisteibu”. Eipaši Ontonu kritizēja juo muote, kas jam puormete līku naudys izsvīsšonu, sovutīs juo tāvs vysaižuok raudzeja dālu atbaļsteit.
Ontons kai autodidakts īsavuicēja raksteit i sasaraksteja ar Fraņci Kempu, piečuok suoce dorbuotīs gazetā “Jaunas Ziņas”. Pyrmajā pasauļa karā Ontonu mobilizēja, jis devēs iz Gorodoku, kur struoduoja pi elektromotoru, a breivajā laikā skaiteja gruomotys i sasaraksteja ar dūmubīdrim. Piec lelinīku apvārsuma Ontons bāga nu Krīvejis, bet tuoli natyka – sasadyure ar lelinīkim, kuru pulkā tyka īskaiteits. Puorslymuojs tifu i grybādams tikt Latvejā, jis sova atvalinuojuma laikā bāga nu Padūmu Krīvejis. Jis raksteja: “Pi Sebežys naktī tyku puori par rūbežu. Kod Latvejis rūbežsorga pavadeibā īsarodu Rozenovys stacejā, lai braukt iz Rēzekni, tod osorys byra nu acim, radzūt tū kuorteibu un teireibu, kas volda Latvejā un atmynūt tuos gryuteibys, kaidys beja juopuornas Krīvejā, kur bosom kuojom juoīt pa snīgu un cylvāku dzeive nav viertejama pussantima. Breinojūs, ka ir cylvāki, kuri aizstuov Padūmu Krīveju.” Piec atsagrīzšonys Latvejā, Ontons turpynuoja saimnīkuot vacuoku sātā, paraleli tam vuokdams sovu biblioteku, jo “kod cylvāks losa drukuotu vuordu, tod jis var runuot ar vysim pasauļa gudruokim veirim, dzierdēt jūs padūmus”.
Atsagrīzs nu kara, Ontons apsaprecēja. Nikodems Rancāns jam īsaceja jimt sīvu nu preilītem, tod jis jūs skaisti salauluošūt, bet Ontons juo napaklauseja, i apsaprecēja ar neicgalīti. Dzeņu saimē pīdzyma div meitys, i, sekmejūtīs izīšonai vīnsātuos, Dzeņu puors suoce ceļt sovu sātu treisdesmit metru nu lelceļa Randauka–Preili. Tūmār byuvdorbi īsavylka – Ontons dabuoja bruku, kas beja juooperej Reigā. Tymā laikā sevkura kirurgiska īsajaukšona varēja beigtīs letali, jo penicilins vēļ beja viņ “izstruodis” stadejā.
Paraleli dorbam sovā saimisteibā, Ontons 30.–40.godūs piļdeja Vuorkovys pogosta vacuokuo pīnuokumus, i beja vītejūs sabīdryskūs i kulturys pasuokumu organizātuojs. Sovūs memuarūs Ulmaņlaikus jis raksturoj kai Latvejis karaļa laikus, kod tyka maineiti vītu nūsaukumi, aizlīgts daleit zemi mozuokuos vīneibuos par 10 hektarim, īrūbežuota cylvāku individualuo dzeive, pīmāram, tyka izdūti standarti klāvu ceļšonai i tt. Ontons raksturuoja izmainis Latgolys cylvāku dūmuošonā tai: “Vacuos, lobuos lītys un drēbis tyka nūsauktys par grabažom kai nikur nadereigys. Tagad beja vajadzeigys fabrikuos austys drēbis: šolks, batists, atlass, samts, angļu bostons, ripss un cytys. Vīneigi tryuka brokata. Tikleidz tyka puordūta kaida prece un sajimta nauda, tyuleņ vajadzēja īt iz būdi un sapērkt vajadzeigu un navajadzeigu montu.”
1940. godā, kod Latvejā īguoja padūmu karaspāks, Ontons zaudēja sovus omotus pogosta puorvaļdē, palykdams par Pilišku i Dzylnu posta nūdalis puorzini. Sovus vārojumus par latgalīšim i komunismu jis rezumej: “Storp latgalim beja ļūti moz taidu, kuri aiz puorlīceibys byutu komunisma pīkritieji. Vairuok beja taidu, kuri dreižuok aiz skaudeibys dūmuoja, ka pi komunistim byus vysi vīnaidi un nabyus boguotūs un nabogu. Daži aiz personeigom dusmem, voi pīsaturūt pi izteicīņa: ka nav maņ, lai nav tev ari.”
Nacistiskuos Vuocejis okupacejis laikā Ontonu Dzeni otkon īcēle par Vuorkovys pogosta vacuokū, bet 1944. goda vosorā jam ar saimi beja juobāg. Jī dūmuoja, ka emigraceja byus viņ eislaiceiga – vuocīši sakaus padūmu karaspāku, i tod byus īspieja atsagrīzt sātā. Deļtam nu sovys 5000 gruomotu i laikrokstu leluos privatuos bibliotekys Ontons nūglobuoja viņ sovys dīnysgruomotys i cytus svareigus papeirus, bet vyss cyts (viestulis, fotografejis, rūkroksti, naudys kolekceja, laikrokstu komplekti, gruomotys i tt.) palyka sātā. Piec puora dīnu Ontons izzynuoja, ka juo sāta ir nūdaguse. “Dzēržūt šū skumeigū ziņu (..) es tikkū nūsatureju nu rauduošonys, jo ari maņ sirds lyuza nu žāluma,” jis rakstejs.
1944. godā Ontons ar saimi emigrēja iz Vuoceju, kur vairuokus godus pavadeja biegļu nūmetnēs, vāluok devēs iz ASV, Grandheivenu. Trymdā jis izdeve memuarus trejūs siejumūs “Muna dzeive” (1971–1978) i regulari publicēja vysaidus rokstus žurnalā “Dzeive” i c. izdavumūs.
**
Latgalīšu gruomotys i gruomatnīceiba iz vysa bīžuok ir nabeidzams dorbs, entuziasms i sirdslīta, kas viņ ratā reizē sevi atpeļnej. Tūmār laiku lūkūs tys ir bejs vīneigais veids, kai soglobuot latgalīšu raksteitū vuordu i latgalīšu kulturu.


text:
Izkūpsim sovu latgalīšu rokstu volūdu! LgSC reikuotī latgalīšu rokstu volūdys kursi Reigys centrā nūteik pyrmūdīņu vokorūs da semestra beigu. 17:00 – volūdys pamati 18:00 – kai pareizi raksteit Latvejis Nacionaluos bibliotekys telpuos, iz Elizabetis i Barona īlys styura, Barona 14, 3. stuovā, 312. ustobā taišni trepēs. Nav svareigi, ci ar latgaliskū vuordu iz lyupu pasamūst […]
Nu ituo goda 2. augusta leidz 6. augustam Preiļūs nūtyka „Atzolys” – jau sastū godu piec kuortys bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” reikuots izgleitojūšs seminars Latgolys jaunīšim. Seminaru reikoj latgalīšu studenti deļ jaunīšu, kam ir interese par Latgolu i latgalīšu volūdu, literaturu, viesturi, kulturu. Na par veļti „Atzolu” moto ir Kazimira Skryndys vuordi: „Iz tom jaunom atlasem lai ir […]
Kai Jius ak jau zynit, pyrmūdīnēs nu 20. apreļa da 15. juņa nu 17:00 da 19:45 LNB Krišjuoņa Barona īlā 14 (312. ustobā, 3. stuovs tīpat trepēs) nūteik latgalīšu volūdys kursi, kū voda Muora i Kristīne. 17:00 latgalīšu volūda īsuociejim, 18:15 pareizraksteibys nūdarbeiba. Aicynoju vysus, kam ir taida vareiba, atbaļsteit itū iniciativu i īsavuiceit raksteit […]
Pyrmudiņ latgalīšu rokstu volūdys kursūs uzzynuoju vairuokys jaunys lītys kai par latgalīšu rokstu volūdys pareizraksteibu, tai par latgalīšu attīceibom ar mīlesteibu. Zynuošonys raudzeišu īvāruot iz prīšku rokstūt. I niu es rokstu i dūmu (taišni tai es dūmu navys dūdu) sovys puordūmys ari Tev. 🙂 Lobojūt kursu pasnīdziejis Muorys aizdūtū tekstu, roduos diskuseja par vaicuojumu, kai […]
Pagaidom tikai latvīšu volūdā. Latgalīšu tulkuojums taps. Byutu zam myusu gūda informaceju pa latgalīšu kursim nadūt latgaliski. 🙂 Tok LNB gribēja, kab relize ītu jau šudiņ, partū ka pyrmūdiņ byuškys par vieli. Deļtuo sastrāpuojom mudri nazkū i jī izsyutēja. LNB sātyslopā var apsavērt par latgalīšu rokstu volūdys kursim. Nūtiks nu 20.04. da 15.06. pyrmūdīnēs. Nu […]


text:
Roksta autors: portals lakuga.lv
Citejūt seneju latiņu teicīnu, atkuortuošona vēļ arviņ ir zynuošonu muote, deļ tuo Latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv pīduovojam atkuortuot nedelis dīnu raksteibu latgalīšu rokstu volūdā.
Nedelis dīnys latgaliski roksta: pyrmūdīne, ūtardīne (sarunvolūdā i izlūksnēs soka ari “ūtarnīks”), trešdīne, catūrtdīne (ari vacvuordā “catūrgs”), pīktdīne, sastdīne i svātdīne. Izlūksnēs dzierdami nedelis dīnu nūsaukumi ari ar eisū “i” – pyrmūdine, ūtardine, trešdīne i tai tuoļuok, taipat ar golūtni “-a” – pīktdīna, sastdīna i cytys, bet raksteibā īsokamuo forma ir ar garū “ī” i golūtni “e”.
Ka vajag atsaceit iz vaicuojumu “kod?”, tod roksta: pyrmūdiņ, ūtardiņ, trešdiņ, catūrtdiņ, pīktdiņ, sastdiņ i svātdiņ. Pīmārs: Trešdiņ mes ar draugim nūbrauksim iz Ludzu. Ka gribīs pasceit, ka koč kas nūteik, par pīmāru, kaiduos nūsaceituos nedelis dīnuos, tod var raksteit ari “pyrmūdīnem”. Taipat ir ūtardīnem, trešdīnem, catūrtdīnem, pīktdīnem, sastdīnem i svātdīnem. Pīmārs: Pyrmūdīnem piec sešu maņ suocās basketbola treneni. Ūtardīnem nu reita mums vysod ir dorba sapuļce. Bet, ka vajadzēs raksteit “kotru sastdīni”, tod tū var dareit ari kai “kas sastdīnis”. Pīmārs: Kas sastdīnis zam vokora mes ar saimi sasateikam, kab ītu iz pierti. Leidzeigi ari “kas pyrmūdīnis”, “kas catūrtdīnis” i tai iz prīšku.
Aicynojam nūsavērt ari latgalīšu volūdys apvuiceibu video, kurymā par nedelis dīnom stuosta literats Valentins Lukaševičs:
Bet sovs nedelis parāds ir ari grupys “Tautumeitas” dzīduotuos dzīsmis “Sastdīne” varūnei.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzeklim.


text:
Moto:
Iz tom jaunom atlasem lai ir vysa myusu cereiba i par jom lai mes vysvairuok guodojam.
Izaugs lelys atlasis, tod ari vacim kūkim jūs pakrieslī byus loba atpyuta.
Kazimirs Skrynda
Atzolys – seminars Latgolys jaunīšim vacumā nu 15 da 19 godu.
Atzolys (ari atlasis) – atvasis, jauni dzynumi.
SEMINARA MIERKI:
*īpazeistynuot Latgolys jaunīšus ar nūvoda viesturi i kulturu;
*paleidzēt apgiut latgalīšu rokstu volūdu;
*paleidzēt apsazynuot sova dzymtuo nūvoda kulturys boguoteibys i *sovpateibu, byut lapnam par jom;
*styprynuot latgaliskuos ideņtitatis apzini.
Byus vareiba īsapazeit ar latgalīšu literaturu, folkloru i rokstu volūdu, Latgolys kulturys viesturi i tradicejom.
Lektori – Latvejis i regionalūs augstškolu pasnīdzieji i “Latgolys studentu centra” bīdri.
Seminara gaitā sūpluok lekcejom i nūdarbeibom lītdereiga i aizraujūša atpyuta.
Kotrys seminara dalinīks pīsadalēs interešu grupuos, vokora pasuocīņūs, muzykalūs i teatralūs uzvadumūs i vuiceibu lekcejuos, gius i papyldynuos sovys zynuošonys par Latgolys nūvoda kulturviesturis boguoteibom i sovpateibu.
Reikoj
bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”
Seminars nūtiks Preiļūs 2009. goda 2.-6. augustā
Dasacejumus gaideisim da 2009. goda 15. juņa (posta zeimūgs).
Ka byusi pījimts daleibai seminārā, seikuoku informaceju atsyuteisim juļa suokumā pa postu
Daleibys moksa Ls 15, īspiejama Ls 5 atlaide moznūdrūšynuotim jaunīšim
Ceļš da Preiļu i atpakaļ juoapmoksoj pošim dalinīkim
Dasasaceišonys kuorteiba:
sovu CV i motivacejis viestuli (parkū Tu gribi pīsadaleit Atzoluos i kū ceri nu jom īgiut)
syuti iz posta adresu: „Atzolys”, Lindai Orolei, Ezera iela 4, Dagda, Krāslavas rajons, LV-5674,
ci iz e-posta adresu: linda_orole suneits yahoo.com
Informaceja byus:
sātyslopā www.lakuga.lv
LgSC sātyslopā http://www.lakuga.lv/lg/lgsc
LgSC dīnrokstā http://skreine.wordpress.com
Kontaktpersona
Linda Orole, e-posts: linda_orole suneits yahoo.com, kuļdinīks: 26389380


text:
Kotru pīktdīni laikā nu 15.05 da 16.00 Latvejis Radejis 1 trejuos Latgolys frekveņcēs skanēs Latgolys multimedeju studejis veiduota programa, nu puorejuos LR1 frekveņcēs turpynuos skanēt īrostuo programa. Stuņdi garajā raidejumā “Latgolys stuņde” skanēs diskusejis ar Latgolys regiona uzjiemiejim, politikim i sabīdriski aktivim cylvākim, kai ari regiona aktualitatis i kulturys nūtikšonu afiša.
Pyrmajā raidejumā tuo vadeituojs Jurs Saukāns studejā aicynuoja Voldemāru Ivdri, Ināru Groci i Juri Viļumu, lai puorrunuotu da šam asūšūs regiona informativuos telpys styprynuošonys pasuokumus, Latgolys symtgadis kongresa rezonaņsi i pošvaļdeibu vieliešonu rezultatus.


text:
Lai nūdrūšynuotu „Latgolys Studentu centra” atpazeistameibu i jaunu bīdru īsasaisteišonu LgSC darbeibā, ituo gods 8.febralī LgSC Daugovpiļs nūdalis bīdri i aktivisti aicynuoja cytus Daugpiļs Universiteta (DU) studentus iz LgSC īsapazeišonys piecpušdīni.
Sasatikšonys laikā interesenti tyka īpazeistynuoti ar LgSC darbeibu, mierkim, aizdavumim, cylvākim, pasuokumim, planim i cytom LgSC aktivitatem.
Piec prezentacejom LgSC bīdri interesentim lyka drupeit padūmuot – paminēt latgalīšu mozuok lītuotūs vuordu nūzeimi. Studenti beja cīši zynūši, i vuordu miniešona izavērte par saceņseibu. Piečuok suocēs diskusejis par izlūkšņu daudzveideibu i sovam apvydam rakstureigajim vuordim.
Nūslāgumā kotrs students vaira pastuosteja par sevi, sovom interesem i tū, par kū jis grybātum īsasaisteit „Latgolys Studentu centrā”. Gaideisim jaunūs interesentus ari iz nuokušajim pasuokumim!
Daugpiļs LgSC bīdri


text:
Breivpruoteigais ir cylvāks, kurīs gryb dareit sabīdreibai svareigus dorbus!
Jau nu marta mieneša Latgolys Studentu centrs pīsadola Nūdarbynuoteibys agenturis realizētajā pasuokumā “Atbalsts jauniešu brīvprātīgajam darbam”, īsaistūt LgSC biroju dorbā kūpumā 22 jaunīšus. Pasuokuma mierkis ir veicynuot jaunīšu bezdarbnīku aktivitati sabīdreibys lobā, taidā veidā ari snīdzūt atbolstu bīdreibom i nūdybynuojumim jūs nūteiktū funkceju nūdrūšynuošonai. Pasuokums ilgs 6 mienešus.
Asom lapni i prīceigi par jaunīšim, kas gryb, paleidz i dora LgSC i leidz ar tū ari latgaliskuo lobā, deļtuo gribim ar jīm īpasazeistynuot.
Rēzeknis biroja jaunīši. Jūs moto skaņ itai: Ka īspiejai pakauss ir plyks, tod ker tū aiz buordys!
Aija Jurdža, Evita Bistrova i Sandra Dzindzuka
Daugovpiļs biroja jaunīši. Par sovu moto izraudziejuši Juoņa Magazeiņa rindys: “Ja kaut kū dori, tod dori, kuorteigi, i leidz golam!”
Renārs Kancāns, Edmunds Sudniks, Baiba Raginska, Ligija Purinaša i Agnese Timofejeva
(uorpus kadra Jānis Magazeiņs i Artis Strods)
Jelgovys biroja jaunīši. Kotram jaunītim ir sovs moto, nu kurim kūpumā varātu saceit, ka jī uzskota – eists latgalīts nikod napazuss, deļtuo, ka jam nikas nav naīspiejams. Vyss nūslāpums – dareišonā i variešonā!
Olita Bidzāne, Evija Valaine, Anita Vespere, Gints Jurāns, Jānis Bārtuļs i Modris Martinovs
Reigys biroja jaunīši. Jūs vysu moto kūpsaucējs varātu skanēt itai: Cylvāks, ejūt pa dzeivi vīglā sūlī, var vysu, kam jis tyc!
Inese Čiževska, Jānis Papiņš, Laura Keiša i Toms Tālbergs
(uorpus kadra Rita Gruševa, Lauma Pētersone i Elīna Veismane)


text:
Etnoroka grupa “Laimas muzykanti” dybynuota 1995. godā Daugovpilī. Grupys dybynuotuojs i vadeituojs vysu itū laiku ir muzikis Artūrs Uškāns. “Boņuku” šlagermuzykys nominacejā sajēme par dzīsmis “Vokors īt” (teicieja Margarita Šakina (Viļakys nūvoda Rekova), Artūra Uškāna apdare) panuokumim TV raidejuma “Amigo Dzintara dziesmas” aptaujā. Dzīsme “Vokors īt” tyka īkļauta grupys repertuarā piec tuo, kod tei Uškānu saimis izpiļdejumā izskanēja LNT sasadzīduošonys šovā “Dziedošās ģimenes”.
NOMINANTI:
Dvinskas muzikanti
Tihovsku saime


text:
Juoņa dīnys tyvumu var just na tik dīnys gaišuo laika garumā i vosareigajūs laika apstuokļūs, nu ari apleik nūteikūšajūs koncertūs, tierdzeņūs, svineibuos i, saprūtams, radejis apritē. Ari Latgolys jaunīšu postfolklorys grupa “Rikši” nailgi pyrma vosorys saulgrīžu pīduovoj klauseituojim div mozuok dzierdātys Leigū dzīsmis.
Nu īprīkšejuos bleivplatis “Sieju sovu” izīšonys paguojs pusūtrys gods, lānai suocīs dorbs pi jauna albuma, kas veļteits Godskuortu īražu dzīsmem. Obejis jaunuos dzīsmis ir kai puorīšona storp programom, atguodynojūt, ka “Rikši” nikur nav pagaisuši.
Dzīsme “Visu gadu Jānīt’s nāca” īt nu Vydzemis i ir jaunuokais grupys veikums. Tamā ar drupeit rūtaleigu īzeimi atsakluoj dalinīku izjiutys par goda eisuokuos nakts nūtikšonom, emocejom i izdareibom. Zeimeigai, ka, koč i pādejūs godūs cīša sadarbeiba, draudzeiba i koncertdarbeiba “Rikšim” bīži nūteik taišni Vydzemē, itei ir vīna nu pyrmajom grupys Vydzemis dzīsmem, kai ari tik trešuo, kas īraksteita latvīšu literarajā volūdā.
“Sanuocit i Juoņa bārni” grupys repertuarā ir jau gondreiž nu pošu “Rikšu” pyrmsuokumu. Reiz atrosta kaidā latgalīšu tautysdzīšmu būrtneicā, dzīsme iz laiku nūklusa nu jaunīšu repertuara, tok viņgod veiksmeigai atsagrīzuse apritē. Grupai ruodīs, ka itei ir eistuo šaļts nūdūt Latgolys vosorys ļustis sajiutys leluokai auditorejai.


text:
14. novembrī 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tradicionaluo Viesturis šaļteņu pītura, kura itūreiz veļteita tematam “Rēzeknis Pīna konservu kombinatam – 60”, informej muzeja eksperts kulturviesturis vaicuojumūs Kaspars Strods.
Piec Ūtruo pasauļa kara, nūsastyprynojūt padūmu varai, Latvejā nūtyka intensivs industrializacejis process, kura rezultatā izcēle vairuokus ryupnīceibys uzjāmumus. Rēzekne palyka par vīnu nu LPSR ryupnīceibys centrim. Leluokuo daļa nu uzjāmumu tyka izcalti jaunizveiduotajā Zīmeļu mikrorajonā. Tūs vydā beja 1957. godā ražuošonu suokušais Rēzeknis Pīna konservu kombinats. Dreiži viņ tys palyka par leluokū uzjāmumu Rēzeknis piļsātā, kai ari īvāruojamuokū pīna puorstruodis ražūtni vysā Latvejis teritorejā. Kombinata produkceja beja īcīneita na tik Latvejis teritorejā, bet ari tuoli aiz tuos rūbežu. 2001. godā finansialu problemu deļ ražūtnis darbeiba tyka apturāta.
Itūgod palīk 60 godu nu kombinata darbeibys suokšonys, partū Latgolys Kulturviesturis muzejs aicynoj īsavērt uzjāmuma viesturis puslopuos kūpā ar Rēzeknis Pīna konservu kombinata viesturis pietnīku Artūru Āboliņu. Pasuokumā laikā byus apsaverama uzjāmuma darbeibai veļteita ekspresizstuode.
Īīšona pasuokumā – bez moksys.
Artūra Āboliņa rokstu par Rēzeknis Pīna konservu kombinata viesturi var skaiteit ite.
Karteņā: RPKK bārnuduorza bārni “rūtaļu veikalā”, 1970. godi. Karteņa nu Latgolys Kulturviesturis muzeja kruojuma.


text:
Izveiduota kaita “MIKS”, kurymā izmontuota latgalīšu rokstu volūda, latvīšu literaruo volūda i angļu volūda.
Kaitys pryncyps ir leidzeigs klasiskajam “Domino”. Tū var kaituot, suocūt nu diveju da sešu kaituotuoju, tok, kaitojūt komanduos, tamā var byut ari vaira dalinīku.
Kaituotuoji līk kūpā treju volūdu vuordus ar tū pošu nūzeimi. Taidā veidā kaituotuoji dazynoj par leidzeibom i atškireibom storp ituom volūdom.
Kaitys bukleteņā var atrast na tik tuos nūsacejumus vysuos treis volūduos, nu ari puorskotu par golvonuom atškireibom storp latvīšu literarū i latgalīšu rokstu volūdu.
Kaitu var nūpierkt škārsteikla veikalā taiseitslatgola.lv


text:
Vārpa »
Daņči Daugavpilī
“Latgolys Studentu centra” Daugavpiļs birojs i folklorys kūpa “Dyrbyni”aicynoj iz daņčim 16. oktobrī. Varēs izakusēt, īsavuicēt kaidu jaunu deju sūli i vīnkuorši aktivi kūpā pavadeit rudiņa vokoru. Suokums 18:00 Daugavpiļs nūvoda Kulturys centrā “Vārpa”Skaiteit vaira »
Daņči Daugavpilī
18. septembrī 18:00 Daugavpiļs nūvoda kulturys centrā “Vārpa” nūtiks latgalīšu daņči. Byus lobuok ļustēt, ka kuojuos byus ārtys kūrpis i kerzinē kaids gordums, kū dakūst pi čaja, ka doncojūt energejis apsatryukstSkaiteit vaira »
Aun kuojis i nuoc pulceņā
Pavasars ir laiks, kod gribīs fiziskys aktivitatis, ka nav laika skrīt ci īt iz sporta zalu, lobs rysynuojusm ir daņči. Byus lobuok ļustēt, ka kuojuos byus ārtys kūrpis i kerzinē kaids gordums, kū dakūst piSkaiteit vaira »
Latgalīšu danči Daugovpilī byus vēļ
Ituo gods 17. oktobrī Latgolys Studentu centrs kūpā ar Daugovpils nūvoda Kulturys centra folklorys kūpu „DYRBYNI” vysus kojuos nūsolušūs i doncuot grybūšūs pulcynuoja vīnuvīt – Daugovpiļs nūvoda Kulturys centrā „Vārpa”. Lela prīca beja parSkaiteit vaira »


text:
Skaņdorbs “Šyupuļdzīsme Jēzum” pyrmatskaņuots 2015. goda 28. novembrī Latgolys viestnīceibā GORS Latvejis Radejis kora 75 godu jubilejis koncertā. Skaņdorbs sajiems ari apbolvuojumu “Lielā Mūzikas balva 2015” nominacejā “Gada jaundarbs”. Komponists īrūsmi itam skaņdorbam atrads ukraiņu komponista Valentina Silverstova kora cykla ukraiņu tautysdzīsmē, kurymā Jaunova Mareja, mydzynojūt Jezus bieerneņu, soka: “Ļauds gatavej Tev krystu!”, kas komponistu cīši aizkustynuojs.
NOMINANTI:
Ansgars Valenhorsts – vargaņu improvizacejis par latgalīšu tautysdzīšmu temu
Festivals “Latgales Ērģeļu dienas”


text:
Kū cylvāks lai dora pavasarī? Gaida pavasari. Lai sagaideitu pavasari – juoīt jam prīškā. Pavasarī ir juobrauc pi dobys.
Uorā minusi i 9. marts. Skaista sastdīne. Nivīnam nav cereibu, ka zīma byus vēļ ilgi – ar steigu juobrīn i juosaver pādejais zīmys boltums.
Kurs bess ta varēja zynuot, ka tuo boltuma byus gona da apreļa i nikaidys steigys nav. Varbyut maja svātkūs vēļ varēs izceļt kaidu snīga buobu voi nūbraukt nu kolna na ar ritini, a plēvi.
Zīma ir īsacikliejuse sovūs kompleksūs kai vaca meita i nagryb atdūt sovu jaunaveibu na cīši to apsvīdeigajam pavasaram, kas naseņ nūdziņs ūsys, bet vysumā ir sprosts dzeraunis zāns i moz kū jādz nu meitom. Gruobstuos i karsej, a izlaidynuot namuok – kai nakts, tai gulta solta.
Kemeru pūrā ir styga, kū jau seņ vajadzēja inspicēt, tik vys nikai nasaguoja laika. Zīmā nivīns iz Kemeru pūra stygu nav bejs, tok voi ta kaida vaine – juoredz.
Izaruod, styga ir slāgta. Tok voi ta tys kod ir maisiejs – ka nazkas ir aiztaiseits cīši, juoīt tik tuoli, cik var īleist. Ka kaids suoc bļaut, juoīt prūm. A kai naīsi, ka nivīna bļuovieja ite nimoz nav. Vyspuor nav nivīna cylvāka.
Ceļš ari bez stygys nav dīz kū lobs. Pareizuok sokūt – ceļa nav, ir gaumeigs lada kluojīņs, kas kai sudobra lenta aizavej cauri prīžu stymbynim i garom nazkaidom tranšejom ci gruovim.
I te jei sagaida – styga. Nivīns gon vēļ nazyna, ka itei skaudze ari ir… Kemeru pūra styga. Vēļ ceista i ļaužu kuoju nameita.
Izaruod, tys nav stygys remonts. Tei skaudze nabeja dūmuota īlikt protezis. Stygys vysā nav. Tukšs. Plyks pūrs i struodnīku īmeita stidzeņa.
A pūrs to šmuks. Marta saule karsej, pamazeņam kausej, a prīdeitis kai susekli slīnās pretim. Tik tī susekli pylni snīga, a snīgs sasaļs taidā lada gorūzā, ka ej, kur gribi – kuojis cauri nakreit. Skaisti minusi, skaista dīna.
A styga izaver itai. Puors ļaužu pādu, puors suņu pādu. Breidynuojuma baņte. I, ka jau traktora slīdis, to cylvāku ak jau izturēs.
A stygys molā stuov styga. Sakrauta gleituos skaudzeitēs.
Traktora slīdis snīgā. Skots iz aizmuguri, a prīškā prīdeitis, prīdeitis, snīgs, lads i saule.
Kaids, kas ite guojs pyrms myusu, īkrits iudinī cauri ladam. A niu bez bādys – vyss sasaļs otkon nu jauna.
Nav jau ta, ka te pūrā nivīna nav bejs. A vysleidza apleik plašumi i vīntuleiba – viņ snīga gorūza saulē speid kai dzeivs lads.
A ite akaceits. Vyss sasaļs i aizsnidzs, bet dzeivs – saulē jau otkon bejs atsalaids i sasaļs nu jauna.
Kaids gudrinīks braucs puori akačam. Ka jau traktors tū var, ak jau var i cylvāks.
Pūrs pylns ar stygys elementim. Ej pa ladu i breinojīs, kod ta jī jū ceļs – niu iz sasolušys zemis voi jau iz meiksta pamata.
Kūka kluceišu spēlis breivā dobā.
Var ari itai salikt – horizontali.
A sūpluok ar ladu puorsakluojuši ezereni. Mīreigi i gludi.
Tai jei palyka tī pūrā – jaunuo Kemeru pūra styga. Kai na da gola dalykta puzle.
Bet vyspuor itys īroksts beja atbiļde Edeitis dīnrokstam, partū ka, asūt tymā pūrā, tyka pīsaukts ari juos i Pasauļa Dobys fonda vuords. Pandom byut! Taipat kai byut vardivem i škierzlotim.


text:
Drypatys
Drypatys aba drypatuošona (anglīšu: hide-and-seek, hide-and-go-seek, latvīšu: paslēpes, lītaunīku: slėpynės, krīvu: пpяTkи) - kaita, kuramā zynoms skaits kaitātuoju nūsagloboj apleicīnē i gaida, cikom jūs atrass (parostai) vīns ci vaira maklātuoju. Koleņ cyti kaitys dalinīki nūsagloboj, maklātuojs stuov zynomā vītā (pīv., pi stulpa, kūka, styura) i aizagrīzs, nasavārdams daskaita da dasarunuotam skaitļam i tūreiz jau īt maklātu.
Kod maklātuojs ītiemej vīnu nu nūsaglobuotuoju, jis ap itū paviestej skonā bolsā, i atrostais rauga kai varams mudruok daskrīt da tai vītai, kur maklātuojs skaiteja da dasarunutojam skaitam, pyrma kai guoja maklātu. Itai skrīdami, atrostais i maklātuojs veicās, kurs dreižuok dativēs da tai vītai i dasiss (pīv., pi stulpa, kūka, styura), bolsā saklīgdami: "Drypatā, drypatā!" Ka maklātuojs pyrmais daskrīn i "dasyt drypatā" , to parostai jis vēļ dasoka i atrostuo kaitātuoja vuordu, pīv.: "Drypatā, drypatā, Juoņs!". Ka tys nūsaglobuotuojs, kurū maklātuojs atroda pošu pyrmū, naaizspiej daskrīt i "dasist drypatā" agruok par maklātuoju, tūlaik itys pyrmais atrostais cytā kaitys aiļā (kurei suoksīs tūlaik, kod vysi nūsaglobuojušī byus atrosti) īs par maklātuoju.
Pa cytam, mozuok zynomam, kaitys variantam, maklātuojs, atrozdams nūsaglobuotuoju, sevkuru reizi saklīdz bolsā: "Drypatā, drypatā", i vysi jau atrostī paleidz maklātuojam meklēt vēļ naatrostūs kaitys dalinīku.


text:
Pylnmieness ir ideals laiks ļaužu kaitynuošonai. Breinojūs, ka tik vīn beja kai kartona satversmis dadzynuošona Leivuonūs, upē īliecs mocikletists i studentu guojīņs Reigā.
Kū vaira kaida problema teik nūbuozta zam deča, tū jei aug leluoka i izlein uorā agri voi vieli.
Tys maņ atguodynoj stuostu par plemi nazkaidā muižā. Nūsyta cylvāku i nu juo ašņa palyka pleme iz sīnys. Globuodami sovu grāka dorbu, tū vītu puorkruosuoja. Piec laika pleme otkon radzama. Otkon puorkruosuoja. Otkon pleme radzama. Cikom jau lykuos mīrā i aizstyume prīškā škapi, kab koč tys našmukums nasaruodeitu ļaudim acīs.
Tai šaļtim ruodīs, ka Reiga byutu gotova vysai Latvejai škapi aizstumt prīškā, kab tik nivīns naradzātu našmukuma – na tai runoj, na tai dzīd, na tai apsavylkuši. Nazkod vuocyska, piečuok krīviska i angliska, Reiga ir kuorklu vuocīšu i kuorklu krīvu pylna.
Reiga izbūž sovys izmaļavuotuos acs kai vīnači spylvyni nasenejā akcejā “Easy to go, hard to live” i ļūbej kotru uorzemu sviļpīni nu vysys sovys porolona sirds tik korstai, ka šaļtim až bais palīk.
Reizi pa reizei Reiga sareikoj Dzīšmu svātkus. Tod pa īlom staigoj prosti ļauds i runoj pa sovam. Vēļ Reigā ir lidūsta, nu kurys var tikt iz cytom zemem, ka Latvejā sasamat sirds pylna i vaira navar nūsēdēt aiz škapa.
Reigā ir breineigi kopi, tī dzeivoj Muote Latveja ar vaiņuku golvā, laikam napracāta. Latvīšim jau vyspuor pateik kopi i kopusvātki. Deļkuo ta lai Muote Latveja nadzeivuotu kopūs?
Latvīšim pateik tys, kas mierst. Jī ļūbej līvus, partū ka tī mierst zemē. Jim pateik rati kukaini i zvieri, dzīdūšys kūku vardivis, zyluos gūvs i applyustūšu jiurmolys pļovu sumbri, partū ka jī mierst uorā i ir īraksteiti Sorkonajā gruomotā.
Latvīšim patyktu pat čyguoni i krīvi, kab jūs nabejs tik daudz. Latgalīšu ari par daudz, kab jūs ļūbeitu. Nu jūs kuorteigs teirasiņu latvīts bāg kai nu krysta jau nu pošys Latvejis vaļsts dybynuošonys. Sprosti kai zyrga dečs, uovejās nazkū pa sovam i kas jūs bess zyna, kas aiz uodys.
Lobuok asimilēt, tod vaira byus pareizūs latvīšu. Partū ka Latveja ir tik vīna sorta latvīšu zeme. Vīna tauta i volūda vysim.
Zyluos gūvs to breineigys, a Latvejis bryunuos lobuokys, tok pošys lobuokuos ir malnraibuos gūvs – kai Eiropā vysleidza.
Separatisms? Gols golā latgalīši poši izdūmuoja pīsavīnuot puorejim latvīšim vēļ 1917. goda pavasarī, kod Latvejis juridiski nimoz nabeja.
Pyrmūs saeimu sēdēs Latgolys deputati runuoja latgaliski. Saeimys vieleišonu bileteni Latgolā beja latgaliski.
Par separatistim sauce i tod, kod vuiceibys Latgolys školuos nūtyka latgaliski i līceibys škoļnīkim izdeve latgaliski, par separatistim sauc i niule, kod latgaliski navuica nivīnā Latvejis školā i nivīnam bārnam školā nav juoīsavuica, ka latvīšim viesturiski ir div kulturys, div rokstu tradicejis.
Tai i saīt – vysi latvīši, latgalīši vuicuos par Ausekli, kas myra jauns, šmuks i talanteigs. Tok nivīns latvīts nasavuica par Pīteri Miglinīku, kas taipat myra jauns, šmuks i talanteigs cītumā, partū ka atsaļuove sovā laikā papraseit vaira, nakai zemnīkam pīsader.
Pat poši latgalīšu bārni nazyna, ka jim ari ir sova latgalīšu folklora, literatura, muoksla, viesture, ka jim taipat ir vysaidys bagateibys, gruomotys, nūtykumi, ar kū var lepuotīs. Kai lai bārni Latvejā tuo zynuotu, ka školā navuica i tei ir naceistuo pleme, kas juonūgloboj aiz škapa?
Tai i saīt – Latgola vysa kai tymsais kokts aiz škapa. Nūkluseituo i pagaisynuotuo zeme.
Iz tīni var aizbraukt ekskursejā, pasaprīcuot par juos dzīsmem. Taipat kai var aizīt iz zooparku i pasaprīcuot par vysaidim zvierim. Gols golā, turistim par prīcu var jau tū škapi pa reizei atviļkt nu sīnys i pasabreinuot par čudnū plemi. Par babu ar skustu, zirdzeņu pi bazneicys.
Latvīši vuicuos par vysu, a par latgalīšu kulturu, viesturi nasavuica pat latgalīši – tik iz rūkys pierstu saskaitomu školuotuoju audziekni. Tai i saīt, ka Latvejis kartē nazkaids pūstais caurums, kur nav nikaidu zynomu rakstinīku, muokslinīku. Kai ta lai par pūstumu byutu lapnys? Juogloboj tei pleme!
Voi par latgalīšu volūdu, literaturu, kulturu var stuosteit Latvejis školā? Var.
Tik programā tuo nav, ir paradzāta taida i itaida školuotuoja slūdze, taida i itaida škoļnīka slūdze, nūsaceits stuņžu skaits dzymtuos volūdys apgivei, a vuiceibu gruomotuos nav informacejis par latgalīšu volūdu, kulturu, viesturi.
Tai i saīt – ni školā, ni stuņdēs latgaliskuo nav. Nav tok laika. Da i nafig. Iztikt var i bez tuo.
Iztikt gon var ari bez latvīšu volūdys, latvīšu literaturys, Latvejis televizejis i radejis, avīžu – kai jau niu krīzis laikūs suocam pi tuo pīrast. A latgalīšim tei krīze īt jau nu 2. Pasauļa kara laiku i vys nasabeidz.
Kurs trokais kū padora, tū puorejī i daboj. Trokais daboj naudys i sataisa sātyslopu voi sēd naktim i sataisa blogu, lyudzu – latgalīšu literatura i kultura. Trokais sataisa latgalistikys konferenci, ortografejis normys, gramatiku, vuordineicu – lyudzu, latgalīšu zynuotne. Trokajam nav mīra i školā piec stuņžu taisa latgalīšu volūdys puļceņu voi stuņdē cyta storpā pastuosta, kū zyna par latgalīšu viesturi – lyudzu, latgalīšu izgleiteiba.
Tik parkū latgalīšu kultura Latvejā nastabili turīs iz trokūs placu i tei nav norma, kam pīsanuok regulars atbolsts? Parkū kotru reizi, rokstūt pīsacejumu latgaliskūs pasuokumu atbolstam, juodūmoj par statusu – mozuokumtauteiba nav, svešvolūda nav, a tod kaida besa piec lai jū atbaļsteitu? Parkū Latvejā vajag latgalīšu zooparku? Parkū latgaliski runojūšs latgalīts ir eksotika?
Latgalīšu jaunīši, sasalasejuši kūpā Reigā, poši sataisejuši sev pasuokumu. Spielej pi Raiņa pīminekļa atjauteibys spēli. Juomiņ pazeistamys personys. Vīns pīduovoj – Marija Andžāne, Mikiļs Bukšs. Ūtrys – da beidz, kas tī taidi! Nazynu taidu! Tai jī miņ zynomūs – Raini, Obamu i Zatleru. Taida vot i popkultura, taida i kultura.
Trasunu to gon zynuoja – tys ir tys bļaka vecs iz bazneicys sīnys pi Saeimys, tī mes guojom jam pūgys skaiteit iz sutanys. Kontrolpunktā atprasēja i deve punktus.
Latgalīši par sovim dzīduotuojim i sovom dzīsmem bolsoj šovūs. Koč i latgalīši moksoj nūdūkļus sabīdriskajai televizejai i radejai, vīneigais veids, kai medejūs izdzierst sovu volūdu, ir samoksuot par tū ar telepona riekinu. Varbyut ar telepona riekinu var samoksuot i par latgalīšu bārnuduorzu, latgalīšu volūdys stuņdem školā?
Rēzeknis augstškola sataisejuse pietejumu par volūdu lītuojumu Austrumlatvejā. Ka saskaita kūpā latvyski i latgaliski runojūšūs, jūs saīt cīši daudz. Vaira nakai Latgolā ir latvīšu tauteibys cylvāku.
Tok varbyut navajag latgalīšus atjimt nu latvīšu, a jūs vajag saskaiteit kūpā?
Ka nazkū nūlīdz, jis agri voi vieli izlein uorā kai eilyns. Paslapyņ nūglobuots i nūlīgts eilyns ir beistamuoks par sauvē turātu nazi. Voi calmā īcierstu molkys školdomū ciervi.
Nikod nazyni, kod tei pleme aiz škapa suoks pelēt.
Navajadzeigs saspeiliejums sabīdreibā i nūlīgums tikai vairoj bailis i naticeibu. Itai sabīdreibai toleraņci vēļ vuicētīs i vuicētīs. Parkū nasuokt školā, televizejā, radejā?
Vīneigais īmeslis, deļkuo es rakstieju itū rokstu, deļkuo struodoju latgalīšu NVO, deļkuo rokstu latgaliski – es asu latgalīte. 🙂 Maņ cīši pateik byut normalai i nadabuot par muti partū, ka es asu es. Partū ka ari latgaliski es asu loba, gudra i sovā vītā.
Ļaunūt atsateisteit Latgolys latgaliskajai kulturai, atbolstūt latgaliskū Latveju, mes nūturēsim i saglobuosim latvysku Latgolu.
Ruodīs tik sprostai. A kai pret kolnu.
Latgola – zyrgs i muols voi cylvāki? Turisma objekts voi dzeivisvīta?