text:
Juoņadīnys īrūtuošonys nūtikšonys Latgolā
Itei nedeļa vysā Latvejā paīs Juoņadīnys zeimē. LaKuGā pīduovojom informaceju par Juoņadīnys īrūtuošonys nūtikšonom Latgolā 20., 21. i 22. junī. Reitu daliksim informaceju par 23. juņa i Juoņadīnys svieteišonys pasuokumim Latgolā.
20. junī
11:00 Leivuona nūvoda Sutru KN Juoņa dīnu gaidūt ekspediceja breivā dabā „Zuoļu čaja nūslāpumi”. Voda Kristīne Šišlova, daleibys moksa Ls 0,50.
14:00 Daugovpiļs nūvoda Vabalis parkā Juoņadīnys īrūtuošona ar etnografiskū ansambli „Vabalis”.
19:00 Varakļuonu KN atjaunuotuo mozuo zala īrūtuošona ar folklorys kūpys dzīsmem, amaterteatra „Čaukstenis” apsprīss varakļuonīšu Juoņu svieteišonys īrodumus.
Leidz 25. juņam Daugovpiļs nūvoda Madumu pogosta puorvaļdē apsaverama karteņu izstuode „Medumi Līgo noskaņā”.
21. junī
19:00 Rēzeknis nūvoda Audreņūs Juoņadīnys īrūtuošonys pasuokums ar vokalū ansambli „Ivolga”, Drycanu kulturys noma folklorys kūpu „Bolta vīšņa” i Audreņu kulturys noma mārgu vokalū ansambli.
19:00 Viļānu nūvoda Masaļskūs Juoņadīnys īrūtuošona piec latvīšu tradicejom Stafecku saimis sātā.
20:00 Preiļu nūvoda Juosmuižys parkā vosorys saulgrīžu svieteišona ar folklorys kūpu „Rūtoj”.
21:00 Bolvu nūvoda Brīžucīma pogostā folklorys kūpys „Soldonī” pīktuos dzimšonys dīnys koncerts pi Brīžucīma Tautys noma. 22:00 Vosorys saulgrīžu īrūtuošona ar tautys muzykantim.
21:00 Vileks nūvoda Upeitis TN parkā Juoņadīnys īrūtuošona ar Upeitis jaunīšim, Upeitis etnografiskū ansambli i Upeitis bārnu folklorys kūpu.
22. junī
Nu 12:00 leidz pot 22:00 Ludzā Ludzys piļskolnā Lelais latgaļu tiergs ar senejūs orūdu, prasmju ruodeišonu, saulgrīžu dzīsmem i tradicejom.
13:00 Daugovpiļs nūvoda Višķu pogostā Juoņadīnys īrūtuošona pi Višķu pogosta puorvaļdis.
16:00 Daugovpiļs nūvoda Skudralīnys pogosta Silenis klubā konkurss „Līgo puķes”.
17:00 Dagdys nūvoda Osyunē pasuokums pi guņkura Osyunis parkā. Saimineicom konkurss par gorduokū Juoņu sīru, īrūtuotuojim īsarast ar Juoņu zuolem.
18:00 Aglyunys KC Juoņu īrūtuošonys pasuokums. Juoņu zaļais tierdzeņš, 19:00 Juoņadīnys īdzīduošona i īdoncuošona ar Moneiti i Toneiti, Aglyunys KC sīvīšu vokalū ansambli, Aglyunys KC jauktū vokalū ansambli i Aglyunys vydsškolys tautys dzigu kolektivu.
19:00 Rēzeknis nūvoda Ūzulainē īrūtuošonys pasuokums ar folklorys kūpu „Zeile” i ansambli „Nedežda”.
19:00 Daugovpiļs nūvoda Demenis KN Juoņadīnys svātku svieteišona.
20:00 Rēzeknis nūvoda Drycanu bierztolys estradē Juoņadīnys īrūtuošona. Pyrma koncerta – dzīsmuots guojīņs pa Drycanu centru. Pasuokumā gūdynuos sakūptuokūs sātu i saimisteibu saiminīkus, koncertā pīsadaleis pogosta pošdarbnīki, piec koncerta zaļumbals ar Juri i Juoni.
20:00 Rībeņu nūvoda Rušuonys KN Rušuonys amaterteatra izruode „Īrūtuosim Juoņu dīnu”.
21:00 Vileks nūvoda Žīguru estradē Juoņadīnys īrūtuošonys pasuokums i diskobals.
21:00 Kruoslovys estradē Juoņu īrūtuošonys pasuokums „Vysa zeme atskanieja Juoņa bārnu dzīsmeitem”. Zaļumbalu spēlēs Inga i Normunds.
21:00 Dagdys nūvoda Lubuona piļskolnā vosorys saulgrīžu īrūtuošona „Vēļ pyrma Juoņu saule aust” ar folklorys kūpom. Byus ols meiļuotuoju i vaiņugu vijieju sacenseibys, muzeja „Ondrupinis lauku sāta” lobumu paraudzeišona.
21:00 Daugovpiļs nūvoda Kolups pogosta stadionā Juoņadīnys īrūtuošonys pasuokums.
21:30 Daugovpiļs nūvoda Dubnys cīmā Juoņu īrūtuošona.
Informaceja jimta nu Latgolys nūvodu sātyslopom.


c: text/html

text:
Ligija Purinaša i Džeids Vils pīsadaleis Amerikys PEN kluba pasuokumā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
28. februarī 20.00 stuņdēs piec Latvejis laika dzejneica Ligija Purinaša i tulkuotuojs Džeids Vils (Jayde Will) pīsadaleis Amerikys PEN kluba tulkuošonys komitejis reikuotā tīšsaistis pasuokumā “Women in Translation”. PEN klubs ir storptautyska rakstnīku, dzejnīku i izdevieju savīneiba, kas veicynoj sadarbeibu storp rakstnīkim vysā pasaulī i īsastuoj par vuorda i cyta veida izteiksmis breiveibu, tuo filiale dorbojās ari Latvejā.
Pasuokumā pīsadaleis četrys autoris kūpā ar sovim tulkuotuojim. Tuos byus ukraiņu dzejneica Irina Šuvalova i tulkuotuoja Olena Dženingsa (Olena Jennings), spāņu rakstneica Karmena Boujosa (Carmen Boullosa) i tulkuotuoja Samanta Šnē (Samantha Schnee), ebreju dzejneica Šarona Hasa (Sharron Hass) i tulkuotuoja Marsela Sulaka (Marcela Sulak), kai ari latgalīšu dzejneica Ligija Purinaša i tulkuotuojs Džeids Vils (Jayde Will). Pasuokumu vadeis dzejneica i tulkuotuoja Ketrīna Janga (Katherine E. Young).
Pasuokumā varēs dzierdēt autoru tekstus originalvolūdā, kai ari tulkuojumā. Ligijis i Džeida izpiļdejumā byus dzierdami dzejūli nu Ligijis tūpūšuo ūtruo dzejūļu kruojuma. Itys jim obejim byus jau trešais itaida veida pasuokums – 2020. godā jī kūpā pīsadaleja Dzejis dīnu pasuokumā Guļbinē, bet pārņ novembrī – literaturys festivalā “Prima vista” Ciesīs, kur uzastuoja kūpā ar apvīneibu “bernurits”.
Džeids Vils stuosta, ka ideja par pīsadaleišonu itymā pasuokumā rodusēs jam. “Pārņ julī es izzynuoju par itaidu pasuokumu, augustā nūtyka treis leidzeigys “Women in Translation” nūtikšonys. Beja vareiba vīnkuorši nūsyuteit dzejūļus i eisu aproksti par Ligiju i mani. Kai var saprast, beja daudz grybātuoju, mes pyrmajā reizē natykom. Dūmuoju – nasaguoja, bet nu nikas. Tok janvarī maņ atraksteja nu “PEN America” tulkuošonys komitejis, ka jī grib paturpynuot itū pasuokumu. Sasazynuoju ar Ligiju, i mes lobpruot pīkrytom pīsadaleit.”
Tīšsaistis pasuokumā var pīsadaleit, pyrma tuo pīsaregistrejūt ITE.
Džeids Vils angliski atdzejuojs vairuoku latgalīšu autoru dorbus. 2020. goda rudinī Londonys izdevnīceibā “Francis Boutle Publishers” izdūta bilingvala dzejis antologeja “The Last Model/Pādejais modeļs”, kurā apkūpuoti Ligijis Purinašys, Raibuo i Ingridys Tāraudys dzejūli. Džeids struodoj ari kai literarais agents, popularizejūt latvīšu autoru dorbus uorzemēs i meklejūt jim izdeviejus. Naseņ juo atdzejuotais Ligijis Purinašys dzejūļs publicāts ari interneta žurnalā “The Calvert Journal”, kas īpazeistynoj ar Austrumeiropys, Balkanu vaļstu, Krīvejis i Centralazejis laikmeteigū kulturu. Portala lakuga.lv interveja ar Džeidu Vilu ITE.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Zīmyssvātku puorsokys
Tyvojūtīs svātkim, LgSC, kab ite radeitu svātku laika sajiutu, treis reitus sātys lopā publicēs Naaizmērstulis (Rozālejis Tabinis, vaira par jū var paskaiteit: http://ej.uz/naaizmerstule) Zīmyssvātku puorsokys. Šudiņ suokam ar pyrmū.
Zīmyssvātku teika
Mozs lauku puiseits, buoriņs, bez tāva i muotis īsamaļdeja lelpiļsātā. Jis cerēja te, boguotuos piļsātys īluos nūpeļneit maizi i drēbi, kuo nabadzeigi lauki naspēja jam dūt. Nazkod koleidz tāvs, muote beja dzeivi, lauki jam beja boguoti i pilni prīcys. Ni jam tryuka maizis, ni mīlesteibys saulis storu. Māmeņa tūs kaiseja taipat kai spūdruo sauleite. Tēteits otkon jū apguoduoja ar syltu apgierbu, apavim, syltu ustobeņu. Nuove, pajimdama meiluokūs, pajēme vysu. Borgi cylvāki izdzyna buorini nu tāva sātys.
Nūsaļs, izsaļcs jis kleida pa lelpiļsātys īlom, apsastuoja pi boguotajim skotu lūgim i, nazkaidys bailis dzeits, guoja arvīnu tuoļuok. Garumguojieji ar acim miereja juo augumu, vierteja vacū, izdylušū tāva sveitu i lelūs zuobokus, nu nivīns napasaceja sylta vuorda, nivīns napavaicuoja, kuo puiseits meklej, pēc kuo dzanās. Vysim svešs, nazynoms i nycynoms, jis beiguos nūnoce lelā laukumā. Nūnuoce i apstulba nu breinumim.
Laukums vyss kai nūaudzis eglem! Gleitom, leluokom i mozuokom eglem, taišni kai iz laukim juo tāva mežā! Starpeiba vīn tei, ka tī nav taidu taisnu celeņu i nav tik daudzi cylvāku i bārnu. Tī vysi boguotī , silti sasagārbušī, īt nu vīnys eglis pi ūtrys, apsaver garumu, zoru kuplumu, tiergojās par eglis duorgumu.
„Kū gon jī ar tom eglem dareis?” šuovēs vaicuojums buoriņa golvā. Nūsastuojīs pi pruovys kuplys eglis, jis vāruoja, kai kaida boguota dāma tierguojuos ar eglis puordevēju. Dāmai sūpluok stuovēja skaists puiseits kai reize buoriņa augumā. Jis beja īgārbts syltā kažuceņā kai jau i kunga bārns.
– Māma, pierksim šytū egleiti, – jis runuoja.
– Labi, dieleņ, bet kas tū mums aizness? Dāma bažeigi pasavēre apleik. Juos laipnais skots kryta iz lauku puiseiša.
– Voi tu, puiseit, esi breivs? – jei pavaicuoja.
– Breivs kai putneņš mežā…
– Voi tu varātu aiznest maņ šū egleiti? Samoksuošu…
Buorineits nūsaprīcuoja, ka varēs kū nūpeļneit. Pacēlis egleiti, jis lyka tū sev iz placim i devēs dāmai leidza. Pēc napylnys pusstuņdis guojīņa jī vysi, dāma ar sovu dieleņu i buorineits ar egleiti, īguoja boguotā lelpiļsātas muojā. Mozais kundzeņš, nīsvīdis kažuceņu kolpyunis rūkuos, teice buoriņam:
– Voi pīkusi?
– Drusku.
– Siestīs, koleidz īnuoks māma.
Kundzeņš nūsādynuoja buorini meikstā krāslā i vaicuoja:
– Kur tu dzeivoj?
– Es? Nikur!
– Kai nikur? Voi tev nav tāva, muotes?
– Nav… Jī dabasūs.
Tū teicis, mozais buoriņs, it kai nūsabeidis sovas izziņas, nūlaide acs. Lelys, dzydrys osorys navoldami rypuoja par juo izdylušajim vaigim. Kod jis nūslauceja osorys tāva sveitys pīdurknē i pacēle acs, kundzeņa jau nabeja kluotu.
„Voi es kū ļaunu pasaceju, ka jis aizbāga?” dūmuoja buoriņs. Māmeņa beja jū īmuocejuse piļdeit vysys Dīva bausleibys, beja īmuocejuse mīļuot Dīvu i tyvuokūs. Jei nivīnu reizi jam beja teikuse, ka lobi cylvāki bāg nu tim, kas napylda Dīva bausleibu. Buorineits tagad beja lelā nasaprasšonā. Jam lykuos gon, ka jis nikuo ļauna napasaceja, bet deļ kuo kundzeņš tik pieški nu juo aizbāga?
Kuoleidz buorineits sytuos ar sovom dūmom, īnuoce kundzeņš ar sovu muoti. Otkon pabyra vaicuojumi.
– Kai tevi sauc, puiseit? – laipni praseja boguotuo dāma.
– Vincuks, – jis atbiļdēja.
– Kur tova sāta, Vinceit?
– Maņ nav sātys, – Jis nagribēja teikt, ka radinīki izdzyna jū nu tāva sātys, ka zemi i sātu pajēme sev it kai par tāva poruodim.
– Voi piļsātā tev ir pi kuo palikt?
– Nav… Es atguoju dorba maklātu.
Kundzeņš nazkū īšveikstēja muotei ausī.
– Redzēsim, jei teice i runuoja buoriņam:
– Kū tu, Vinceit, prūti?
– Ganeit, zorus cierst, pogolmu slauceit… iudini atnest…
– A gruomotā skaiteit prūti?
– Drusku. Es nabeju skūlā. Manis nalaide.
– I tu grybātu īt, nui?
– Ļūti…
– Varbyut laime tev smaideis… Tagad še tev par eglis atnesšonu. Kundze īlyka buoriņa rūkā sudobra latu i pavēre jam durovys iz uoru.
Vincuks kai nasamaņā izguoja uorā. Tagad jis redzēja, ka trepes īt iz aušku i leju, ka nu trepu lūga var redzēt cytus dzeivūkļus. Trepu telpā beja sylts. Vinceišam nabeja kur steigtīs. Jis te pat nūlēme atsapyust.
Metēs mikrēslis. Varbyut te iz trepem varēs pavadeit nakti? Varbyut juo nadzeis? Reit pi dīnys gon jis sameklēs kaidu dorbu. Kuņdze teice, ka laime jam smaideis… Varbyut? Jei tok lobuok zyna, kam laime smaida i nu kuo bāg. Voi tei jau nav laime, ka juo rūkā guļ sudobra lats? Nu tāva nuovis taida jis nav redzējis. Par šū latu varēs paēst i vēļ puori paliks…
Tai pruotuodams, Vincuks aizmyga. Nūgurums, izsolkums i trepu telpys syltums atjēme jam eistineibys sajāgu. Mīga muote ītyna jū sovā tymsajā sagā i aiznese sapynu vaļstī.
Suokumā Vincukam sapņuojuos plaši, apsnyguši lauki, snīgā teiti egļu meži, sādžys… tod otkon zīdūšys pļovys, ganeibys, pylnas boltu, sprūguotu jiereņu. Goni leli, pīauguši veirīši, pat veči, sasasaukuoja, sadzyna aitys aplūkā, i paši pylnom kulem, cyts ar jiereņu iz placim, dzeivi sasarunuodami, vīnā virzīnī ar rūkom ruodeidami, taisejuos ceļā.
Vincukam ļūti gribējuos zynuot, kur jī īs. Nadrūši pīguojis, jis pavaicuoja.
„Tu laikam, puiseit, gulēji cītā mīgā, ka naredzēji dabasu spūdruma i nadzierdēji engeļu dzīduojuma, – teice vacuokais gons i skaidruoja: – šūnakt Betlemē pīdzyma Pesteituojs. Mes īsim Juo pagūdynuotu.”
Mozais lauku puiseits tik pat nadrūši sekuoja gonim i puordūmuoja, kū stuosteis pīdzymušam Pesteituojam. Bārna vīntīseibā jis nūlēme stuosteit par sovu buorineibu, par gryutū dzeivi i lyugt, lai jam paleidzātu piļsātā dabuot dorbu i maizi. Kod tū dabuos, tod sapeļneis naudu i īs skūluos, muoceisīs par… Paga, par kaidu muoceitīs, lai lobuok patikt Pesteituojam? Dūmuoja Vinceits i nūlēme muoceitīs par bazneickungu.
Dūmuos īgrimis, jis namaneja, ka jau beja pīguojis pi stalleiša. Stalleits beja mozs i nabadzeigs, bet nu stalleiša izstaruoja taids spūdrums kai vosorā nu sauleitis. Spūdrumā Vinceišam apžylba acs, juo sirdi piļdeja breiniškeiga laime.
Laimis izplyudumā jis aizmiersa vysu, kū beja sadūmuojis stuosteit Pesteituojam. Apžylbušom, tūmār gaišom acim, jis redzēja jaunū Bierneņu sileitē; pi sileitis – Bierneņa Muoti Mariju, s. Jezupu i vacūs gonus. Tī vysi, pakrytuši iz celim, pagūdynuoja silē paguļdeitū Pesteituoju – Bierneņu.
Tāņ Vincuks atsagida, ka ari jam byutu juonūlīk kaida duovona pi Bierneņa kuojom. Bet kū jis duovynuos? Te rūceņa jam kai kutēt pakutēja. Tamā pakustēja sudobra lats, kū boguotuo kuņdze īdeve par egles nesšonu. Atdūt tū latu? Bet kas paliks pošam? Byus juocīš bods i soltums… Dīzi, voi ūtru latu tik uotri nūpeļneisi?
Puiseiša sirdī sasacēle ceiņa, eisa, bet nykna. Voi uperēt pādejū Bierneņam, voi gluobt sevi nu boda? „Uperēšu!” Nūteikti, kaut klusu jis teice i, tik pat klusu pīguojis pi sileitis, īmete tamā sovu sudobra latu. Īmetis, gribēja atsaraut, nu Bierneņš tik mīli iz jū pasavēre, ka jis kai pīkolts palyka iz vītas i nanūvērse ocu nu Bērneņa. Pieški… kas tys? Nazkas rupi paruove jū aiz placa i kaids bolss teice:
– Vinceit, tu vēļ te guli? – Māma, te guļ tys puiseits, kas atnese mums egleiti! runuoja mozais kundzeņš.
Vincuks jū pazyna. Juo sirdi sažņaudze žālums, ka puiseits, lai ari kungu bārns, izmūdynuoja jū nu jaukuo sapyna. Vinceits kai naziņā suoka rauduot.
„Naraudi, Vinceit, teice puiseiša muote, boguotuo kundze. Maņ žāļ, ka es izlaižu tevi nu sovys sātys. Tagad kūpā ar sovu dieleņu Juoneiti guoju tevi meklēt. Nuoc, puiseit, palīc Juoneišam par draugu i bruoli. Es byušu tev muote i muns veirs tovs tāvs. Voi pīkreiti?”
Vinceits, kai nasajāgdams, kū kuņdze runoj, plaši īplāstom acim, skatejuos juos laipnajā vaigā i dūmuoja par jaukū, sapynā radzātū Pesteituoju – Bierneņu.
„Vinceit, tu vēļ sapņoj? Nuoc, īsim ustobā.” Juoneits pajēme jū pi rūkys i īvede gaišā ustobā. Tī sveču gaismā, vizuļu myrdzumā stuovēja juo atnastuo egleite. Skaistūs duovonu vītā pi egleitis rāguojuos izroksts: „Māmeņ, duovynoj maņ Vinceiti par bruoli!”
Pēc nagara laiceņa obi bārni, vīnaidi sagārbti, sēdēja storp vacuokim pi boguoti kluota Zīmyssvātku golda. Tāvs – lauzdams kaladu, nūvēlēja laimi Juoneišam i Dīva syuteitajam audžu dālam.
*
Paguoja godi. Obi puiseiši pīauga godūs. Obi, vīns ūtru puorsteigdami, čakli muocejuos. Obi palyka slovoni uorsti. Juoņs – mīsai uorsts; Vinca, buoriņs, palyka prīsters – dvēseļu uorsts.


text:
Da šam vacuokuo atrostuo latgalīšu gruomota ir Viļņā 1753. godā 300 ekzemplarūs izdūtuo “Evangelia toto anno..”. Itū gruomotu sauc ari par Osyuna evaņgeleju, tai kai Livonejis paleigveiskupa Juzefa Mloževska katedra tymūs laikūs beja Osyunā i taišni te ari tyka dūta atļuove (kai vacī latgalīši saceitu – dazvaliejums) ituos gruomotys drukavuošonai.
Ari niu osyunīši stāravojās na žlebinēt, a cīši brangi i spryši runuot latgaliski!
Metafiziks. Ka īguglēsim “Raudive”, to pasauļs lelūs volūdu resursūs redzēsim, ka Konstantins Raudive (1909–1974) ir vīns nu vysvaira storptautyski atpazeistamūs latvīšu vyspuor. Tymā atpazeistameibā vysleluokais nūpalns ir juo parapsihologa darbeibai.
Kostja pīdzyma bārnim bogotā zemnīku saimē Osyuna1 pogosta Barinaucu2 dzeraunē. Itymā apleicīnē taidi interesanti vītu vuordi – Klabauci, Rubinauci, Kozirauci!
Vuicejuos Osyuna pamatškolā3, Kruoslovys gimnazejā, kaidu šaļti Reigā, Gareigajā seminarā. Vītu i cylvāku ziņā tei beja dzeivuošona latgaliskajā. Vēļ taida strēče juo dzeivē beja Ūtruo pasauļa kara godūs, kod Kostyns nu 1942. leidz 1944. godam vierseibēja Daugovpiļs gazetys “Daugavas Vēstnesis” Literaturys i muokslys nūdaļu.
Pīters Zeile roksta, ka “K. Raudive savus darbus rakstīja tikai vispārnacionālajā jeb lejaslatviešu literārajā valodā”4. Pyļneibā precizi tys laikam navaiduos. Pošys pyrmuos publikacejis Konstantinam Raudivei ir latgalīšu volūdā.
„Enciklopedejā „Latviešu rakstniecība biogrāfijās” D. Vārdaunis saraksteitajā škirklī par Konstantinu Raudivi nūrōdeits, ka Konstantina Raudivis pyrmuo publikaceja ir eseja aba padūmōšona “Cisšonas – sveteiba”, kura nūpublicāta žurnala “Zīdūnis” 1929. goda 9. numerī. (..) Bet tei nav Konstantina Raudivis pyrmō publikaceja. Godu īprīkš, 1928. godā gazetys „Latgolas Vōrds” 8. augusta numerī nūpubliceits dzejūļs „Dzimtine”, kura autors malns iz bolta ir Konstantins Raudive. (..) Dzimtine Konstantinam Raudivem te ir nu treju daļu sastōvūša: 1) dzymdynōtōji, 2) doba i 3) religeja, kuru metonimizej ōra krucifikss.”5
Konstantins Raudive studēja dažaidu Eiropys vaļstu slovonuos augstškoluos, dzeivis laikā apgiva septeinis svešvolūdys (vuocu, spāņu, itāļu, angļu, fraņču, krīvu, zvīdru), gribēja byut Latvejis cylvāks Eiropā i Eiropys cylvāks Latvejā.
Volūdu prasmis rezuļtējuos tulkuotuoja dorbā. Nūzeimeiguokais i palīkūšuokais te ir Migela de Servantesa Saavedrys (1547–1616) romana „Atjautīgais idalgo Lamančas Don Kihots” tulkuojums nu spāņu volūdys latvīšu literarajā volūdā (ar latgaliskumim leksikā i cytūs leidzīņūs, publiceits divuos daļuos 1937. i 1938. godā).
Vysu myužu Konstantins Raudive raksteja filozofiskus dorbus. Par nūzeimeiguokajom ite var skaiteit myuža izskaņā saraksteituos i piec smierts izdūtuos gruomotys „Laikmetu ārdītāji” (1974) i „Laikmeta atjaunotāji” (1976).
Jis beja ari Austrumu religeju analizātuojs. A gruomotā „Pārpersonīgais un personīgais” (1942), leidzeigi kai Zenta Mauriņa esejā „Divas kultūras saknes”, jis formulej latvyskuos kulturys pamatus.
Eipaši tyvs jam beja spāņu kristeigais eksistencialisms, it eipaši Hose Ortega i Gasets (1883–1955), kuru jis tulkova latvyski i par kura filozofeju soka, ka tei „atklājusi jaunu dimensiju domāšanā: viņš pārvar reālismu un ideālismu, jo, stingri ņemot, nedz reālisms, nedz ideālisms nevar pilnīgi aptvert īstenību”6.
Daudzi dorbuojuos ari kai prozaikis i publicists. Juo prozai nav augstys muokslinīciskuos vierteibys, tī ir taidi raudzejumi beletrizēt viesturi i filizofeju. Kai veiksmeiguokus var minēt romanu divuos gruomotuos „Nolādētās dvēseles” (1948, 1949)7 i romanu „Neredzamā gaisma” (1954)8.
Pasauļa slavu Konstantins Raudive izapeļneja ar sovim parapsihologiskajim pietejumim – ar itū jis nūsadorbova sova myuža pādejūs deveņus godus. Sovys sātys pogrobā Vuocejā jis īreikova laboratoreju, kur ar speciala radioaparata paleidzeibu kontaktējuos ar myrušu cylvāku gorim. Pogrobā pietejumu laikā pavadeitais laiks sabeidze Konstantina Raudivis veseleibu i padreizynuoja juo aizīšonu viņsaulē.
Itī juo pietejumi īgiva navīnnūzeimeigu, polaru (nu jaunu eksistencis formu atkluošonys leidz nūsleikšonai misticismā i izredzieteibā) viertejumu. Pyrmī kontaktu īrokstu atšifriejumi i autora komentari par tim publicāti vuocu volūdā gruomotā „Nedzirdamais kļūst dzirdams” (1968), kura daudz piečuok iztulkuota latvīšu volūdā i publicāta tepat Latvejā. Ir pat eipašs termins – Raudive voices9, a juo izdareitī skaņu īroksti izmontuoti elektroniskuos muzykys skaņdorbūs.
Vairuokys organizacejis padeve dasacejumu pīškiert par itim pietejumim Konstantinam Raudivei Nobela premeju (vēļ nu latgalīšim dasaceišonu Nobela premejai izapeļneja Ontons Rupaiņs (1906–1976) par sovu pietejumu „Arheolingvistika”). Ir prīkšstots, ka Konstantins Raudive beja pavysam tiuli tam, kab šū bolvu dabuot.
1974. godā Konstantins Raudive mierst Krocingenē (Vuoceja), kur ari paglobuots (piečuok sūpluok guļdeita juo sīva Zenta Mauriņa (1897–1978) i jim ir vīns kūpeigs kopu pīmineklis). Obi diveji beja trymdā nu 1944. goda, ni reizi viņ izskanēja dūmys, ka šūs obus cylvākus vajadzātu puorpaglobuot Latvejā.
Pošā pīrūbežā ar Boltkrīveju, Barinaucu dzeraunē, Konstantina Raudivis dzymtuos sātys vītā 1999. godā ir pastateits pīminis akmiņs. Natuolejūs Veteraucu kopūs ir paglobuoti Konstantina Raudivis pīdereigī, ari juo i Zentys Maurenis audžumeita.
Pyrmuo škola, kuru sovā dzeivē apmeklēja Kostja, beja Osyuns pamatškola. 1998. godā pi školys ākys tyka atkluota Konstantinam Raudivei veļteita pīminis pluoksne, bet 1999. godā školā tyka izveiduota K. Raudivis pīminis ustoba. Sovulaik itū muzeju vadeja školuotuoja Leonora Brence, tān Laura Pauliņa. Muzejā ir apkūpuoti gon vyspuorzynomi materiali, gon unikalys Konstantina Raudivis laikabīdru i radinīku atminis. Ir ari magnetafona lentis ar aizkopa bolsu īrokstim, kurus veice Konstantins Raudive, kai ari bloknots ar juo pošrūceigi veiktajim atšifriejumim.
Žāļ, ka Osyunā školys10 vairs tān nav.
Bazneica. Jau ap 1680. godu Osyunā beja bazneica. Tei pyrmuo bazneica beja nu kūka, tān tī pastateits pīminis krysts. Tei kūka bazneica ar laiku palyka moza i vaca, partū 1816. godā izcēle tānejū – myura, napatuoļ nu vacuos.
Golvonajā oltorī ir tai, ka vīnu svātbiļdi var nūlaist, a zam tuos ir cyta, iz kurys ir Ostrobramys Dīvmuote. Pats oltors gaiši zaļā kruosā, a centrā Dīvmuote ar zeimeigi sakrystuotom rūkom iz avīšu kruosys fona. Taida poša svātbiļde ir ari Stiernīnis bazneicys golvonajā oltorī. Par tū, kod asu vīnā vītā, es momentā padūmoju par ūtru.
Dzejneica. Pa Osyuna školys syltuos pusis lūgim var redzēt upi, kura te izalūka. Tik tiuli! Juoņs Pokuļs (1938–2016), kurs kūpā ar Oļegu Papsujeviču (1935–2017) saraksteja gruomotu „Asūnes pagasts: vēstures lappuses un ļaudis”11 (2013, atk. izd. 2015), maņ stuosteja, ka pavasarūs tei upeite kodnakod pasacēle leidz styura durovom i ādamzala podmorovkai.
Osyuna školā vuicējēs Anita Mileika. Kod ta pyrms kara ari Norberts Neikšanīts te vuicejuos.
Anita Mileika, roksta Ilmārs Šlāpins, sovā poezejā ir trausla i brutala. „Pašas skaldīta malka, pie upes nokrāsoti kāju nagi, mātes cepts speķis, silta maize, krūšturu reklāma televizorā, bērnības putra, vientulībā izsmēķētas cigaretes pelni – tas viss kā mazu pērļu virtenes ir rūpīgi sakrāts un noglabāts, lai reiz parādītu kādam tuvam un dārgam cilvēkam.”12 2015. godā izguoja Anitys Mileikys dzejūļu kruojums „mūžīgā nepārtikusī stirna”. Pa manim, eista dzejneica – nu vysu pušu!
„Kotrai pīktai upei veirīts taisa laivu/ a puorejuos bolti putyni paceļ dabasūs”, „vīnreiz rudinī/ saule izšpļuove sorkonu muolu”13 itt.
Nazkū tik reizē realu i natycamu, kūta tik smolku i kasdīneigu, tik patīsu i sapņainu laikam var saraksteit tikai cylvāki, kuri pīdzymst i izaug itymā fascinejūšā (kai vacī latgalīši saceitu – čaraveigajā) Latgolas styureitī!
1 https://youtu.be/UeEBrVvr8l0 (skat. 28.12.2021)
2 Osvaļds Kravaļs Konstantinu Raudivi sauce par Barinaucīti. Kai Ojāru Vācieti par Trapenīti itt.
3 Leidz školai beja juoīt apmāram 6 km.
4 Zeile P. Konstantīns Raudive – kultūrpublicists un esejists – Otrā pasaules kara laikā. // Rēzeknes Augstskola. Raksti. II sējums. – Rēzekne: LKCI, 1998., 31.lpp.
5 Lukaševičs V. Konstantina Raudivis pyrmī sūli // „Katōļu Dzeive”, 2009., Nr. 11.
6 Ortega i Gasē H. (tulk. no spāņu val. K. Raudive). Meditācija par mīlestību. Izmeklētas esejas. – Toronto: Astra, 1954., 7. lpp.
7 Ar Jura Soikāna vuoku nūformiejumim i 8 ilustracejom.
8 Itū gruomotu izdeve apguods „Astra”, kuru trymdā dybynuoja i vadeja Heronims Tihovskis (1907–1991)i juo sīva Anna Tihovska (dzym. Eisaka, 1919–1991). Itais apguods izdeve i jam pīderēja vairuoku Z. Maurenis i K. Raudivis gruomotu autortīseibys.
9 Zemberga K. Raudives balsis // „Ievas Stāsti”, 2012., Nr. 6.
10 Pādejuo leluokuo konference itymā školā nūtyka 2009. goda 30. aprelī, kod tyka atzeimāta Konstantina Raudivis symtgade. Ar referatim uzastuoja gon nūvodpietnīki, gon zynuotnīki nu vairuokom augstškolom.
11 http://lpi.du.lv/wp-content/uploads/2015/09/Papsujevics_Pokulis_Asune_2015-evariants_mazs.pdf (skat. 10.11.2021)
12 https://literatura.lv/lv/person/Anita-Mileika/1098504 (skat. 11.09.2021)
13 https://www.lakuga.lv/2011/11/04/mileika/ (skat. 27.10.2021)


text:
Latgalīšu literaturys raidīroksts “Puslopys” ir myusdīnu latgalīšu literaturys puslopu puorškūrsteišona – apsarunuošona ar autorim par raksteišonu, volūdu, kasdīnu i dzeivi kai taidu. “Puslopys” aicynoj īsaklauseit ari latgaliski pīraksteitūs dorbūs voi tūs fragmentūs pošu autoru skaitejumūs, taipat kotrā sasatikšonys reizē tūp vīna jaunys dzīsmis skice ar satyktuo autora tekstu.
Itūreiz raidīrokstā “Puslopys” Aelita Andrejeva.
Aelitā Andrejevā daudzi īspiejams atpazeist sovu pyrmū audzynuotuoju suokumškolā. Rēzeknis 5. vydsškolā Aelita nūstruoduojuse 26 godus. Aelita struodojuse na viņ pi tafeles školā, bet gataviejuse ari vuiceibu materialus cytim, pīsadalejuse ari projektā “Skola2030”, bejuse ari leidzautore gruomotai „Gostūs pi Boņuka”. Tok niu Aelita sevi meklej cytur, i var saceit, ka jau ir ari atroduse jaunā izaicynuojumā – byut par inspektori Vaļsts bārnu tīseibu aizsardzeibys inspekcejā. Aelita sajāmuse ari Nikodema Rancāna goda bolvu izcyluokajim Latgolys pedagogim, juos bolvu plauktā atrūnama ari Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks”.
Saleidzinūši naseņ, pādejuo goda laikā, sabīdreibā Aelita atsakluoja ari kai latgalīšu literate. Jei roksta dzeju i stuostus. „Muna raksteišona suocēs jau vydsškolys laikūs. Es reizi pa reizei raksteju dzejūleišus, nalelus eisus stuosteņus i bīži viņ, ari struodojūt školā par školuotuoju, bārnim asu stuostejuse sovus izdūmuotūs stuostus.” Garuokus prozys dorbus Aelita raksteit suokuse viņ pādējā laikā, stuostūs īlīkūt atminis nu bierneibys.
„Tys ir muns dvēselis klīdzīņs. Rokstūt stuosteņus, puorsvorā stuostu, kas maņ tymā breidī ir svareigs i kas īt nu atmiņu, vysvaira nu bierneibys. Prūtams, sasaistūt tū ar myusdīnom.”
Kab stuosti i bārnim dūmuotī vuiceibu materiali byutu saistūši bārnim, ari jai pošai juopuorsavierš par bārnu: “I maņ ari ir jau sagatavis, dīzgon daudz ir materialu, kū es asu sagatavuojuse deļ muoceibu gruomotys latgalīšu rokstu volūdā, maņ ir stuosteni, uzdavumi, tys maņ ir nu īškys i es tū navaru apturēt sevī.”
Koč ari Aelita sovus stuostus i dzeju roksta latgaliski, jei ir dzymuse Uogrē i bierneibu pavadejusi Bauskys nūvoda Misā. „Latgolu i latgaliskū asu īpazynuse caur babeņu, bet dzeivuojuse leidz 13 godim es naasu Latgolā. I latgaliski runuot es īsavyuiceju tik 13 godūs Rogovkā,” atguodoj Aelita par laiku, kod puorsaciele iz dzeivi Nautrānu pogostā pi babys Miglinīkūs. Taišni ituos atminis par dzeivi pi babys Miglinīkūs bīži pasaruoda ari Aelitys stuostūs. „Vysu pamatu maņ ir īlykuse muna baba. [..] Es tū jutu i jiutu vēļ da šo laika, cik jei manī daudz ir īlykuse.”
Ar latgalīšu literaturys autorim sasarunoj muzikis, viesturnīks Arņs Slobožaņins i projektu vadeituoja, latgalīšu volūdys popularizātuoja Edeite Husare.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Izdūts folklorys kūpys “Upīte” pyrmais albums
21. oktobrī J. Vītuola Latvejis Muzykys akademejā ar stuostejumu par Zīmeļlatgolys tradicionaluos kulturys montuojumu i dzīšmu izdzīduošonu tyka īskandynuots ari folklorys kūpys “Upīte” pyrmais albums “Vusi ļauds breinovuos”, kurymā vydā ir 14 Zīmeļlatgolys (Škilbānu pogosta) tradicionalūs dzīšmu i vīnys dzīsmis myusu dīnu verseja.
Etnomuzikologe Anda Beitāne par Upeitis jaunīšim i izdūtū īrokstu soka: “Folklorys kūpa “Upīte” izauguse nu Upeitis bārnu folklorys kūpys, bārnim kliustūt par jaunīšim, ar kurim kūpā mieginuojumūs niu jau pīsadola jūs pošu bārni. Jaunīšu kūpa patstuoveigi dorbojās nu 2005. goda, kod tuos vadeibu uzajieme Santa Matisāne. Kai saceits Bolvu regiona kulturviesturis datu bazē, itaida dorbuošonuos Upeitis jaunīšus izvadynuoja iz pastuoveigu darbeibu tradicionaluos kulturys saglobuošonā i aktivu folklorys propogandu. Jī, koč sovu studeju i dorba saisteibu vadeiti izkaiseiti pa vysu vaļsti, regulari saīt Upeitis tautys nomā iz mieginuojumim, svietej kūpeigi jubilejus i tradicionalūs svātkus, kur vysod gūdā teik turāta folklora. Upeitis jaunīšus par itū jūs mīlesteibu iz sovu tradicionalū namaterialū kulturys montuojumu daudzi apskauž i daudzi prīcojās. Nu 2007. goda decembra kūpu voda Andris Slišāns, jiutami uzlobojūt jaunīšu aktivitati.
Sovu repertuaru folklorys kūpa “Upīte” veidoj, īsavuicūt tautysdzīšmu dzīduošonys muoku i tautys danču doncuošonys veidu bez pastorpynuojumu, taišni vuicūtīs nu teicieju Upeitis i Škilbanu pusē. Leluokuo daļa kūpys daleibnīku jau nu agrys bierneibys dorbuojušīs Upeitis etnografiskajā ansamblī i Upeitis bārnu folklorys kūpā. Jī pīdar i īsadar taišni Upeitē – vidē, kur tradicionaluo kultura napagaist, a, sokūt paļdis jim, turpynoj dzeivuot napuortrauktā tradicejā.
Albumā vydā daliktuos dzīsmis eistyn var saukt kai Upeitis skaistuokuos pērlis. Tuos veidoj Škilbanu pogosta tradicionalūs bolsu kūdulu, kū jī gon dzeivā veidā puormontuojuši nu sovys pusis vacuokūs dzīduotuoju, gon ari īsavuiciejuši nu viesturiskūs īrokstu, kurūs 1971. godā magnetapona lentē fiksieja tradicionaluos kulturys entuziasts, dzejnīks, publicists i vītejuos viesturis pietnīks Ontons Slišāns kūpā ar pravestu Mikeli Jermacānu. Dzīsmis “Vusi ļauds breinovuos” i “Kur tu skrīsi, vanadzini”, Slišāna piezeimēs sauktys ari par “Vosaras bolsim”, kas vaira kai 40 godu guliejušys īrokstūs i transkripcejuos, ar ituo albuma izīšonu dabuojušys jaunu dzeivi, atdzymstūt Upeitis jaunuokuos paaudzis dzīduotuoju bolsūs. Ir piļneigi saprūtams, ka Upeitis tradicionaluos muzykys montuojums ir drūsuos rūkuos.”
Albumā vydā atrūnoms ari Artūra Slišāna myusu dīnu skatejums iz dzīsmi „Kur tu skrīsi vanadziņi”, kurs ituo goda vosorā beja vīna nu spālātuokūs dzīšmu Latvejis Radejis ūtrajā programā.
7. novembrī 19.00 folklorys kūpa „Upīte” aicynoj gostūs iz Zīmeļlatgolu, kab sovā dzymtajā cīmā īskandynuotu albumu ari ar koncertu, pīsadolūt kūpys draugim, i piečuokū balu.
Albuma izdūšonu atbaļstejs Vaļsts kulturkapitala fonds. Dreiž ar fonda atbolstu tiks izdūts ari folklorys kūpys “Upīte” DVD disks ar Zīmeļlatgolys tradicionalajom dejom.
Viesti sagataveja Edeite Husare


text:
“Laika leigučuos” teikās ar zynuotnīku Pīteri Zeili
Roksta autors: Latgolys entuziastu grupa “Biļdis”
Latgolys entuziastu grupys “Biļdis” veiduotais raidejums “Laika leigučuos” atsaver iz Rēzeknis nūvoda Rykovys i Drycānu kulturys nomu atteisteibys ceļu nu Latvejis naatkareibys atjaunuošonys leidz šudiņdīnai. Raidejuma veiduotuoji gastej Reigā pi filozofejis zynuotņu doktora, profesora, literaturys i muokslys zynuotnīka i daudzu Latgolai nūzeimeigu gruomotu i publikaceju autora Pītera Zeilis. Jis Latgolys vuordu īrakstejs na tikai Latvejis viesturē, bet patur tū sovā sirdī kotru dīnu. P. Zeile stuosta par sovim goradorbim, kas rodušīs laikā kūpš Latvejis naatkareibys atjaunuošonys, i ļaus īsavērt myusu dīnuos saraksteitajuos publikacejuos presē.
Latgolys kulturtelpys aktualitašu sadaļā “Laika leigučuos” gasteis Latvejis Republikys Saeimā, kur ituo gods 3. oktobrī nūtyka Pylsūneibys, migracejis i sabīdreibys salīdieteibys komisejis i Ilgtspiejeigys atteisteibys komisejis kūpsēde, kurymā apsprīde Latgolys sociali politiskūs vaicuojumus, redzispunktā – Kulturys ministrejis padareitais.
Raidejums “Laika leigučuos” taps ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys mierkprogramys “Regionalūs i vītejūs medeju atbolsta programa” apakšprogramys “Atbolsts sabīdriski nūzeimeigys žurnalistikys radeišonai medejūs Latgolys planavuošonys regionā” atbolstu.
Karteite – Pīters Zeile, publicitatis materials


text:
Aizgavieņa daņči ar folklorys kūpu “Svātra”
Daugovpiļs Latvīšu kulturys centrs i folklorys kūpa “Svātra” pavasara gaideišonys svātkūs – Aizgavienī – suoc jaunu pasuokumu cyklu “Vakariešona ar Svātru”, kurā, kūpā dorbojūtīs, kotrs sev var raudzeit atkluot latvīšu folklorys byuteibu, gudreibu i spāku. 12. februarī 18.30 Latvīšu kulturys centra kopejneicā (Reigys īlā 22a, Daugovpilī) teik reikuoti “Aizgavieņa daņči”.
Pasuokuma pyrmajā daļā vysi teik aicynuoti iz energetiski stypru tautysdzīšmu kūpdzīduošonu. Itaidys tautysdzīsmis ir meditativs goreiguo spāka olūts. Tuos paleidz sakuortuot i harmonizēt sovu īškšejū pasauli. Tautysdzīsmis tiks skandātys kūklis pavadejumā, partū ka taišni kūklis radeitajom skaņom pīmeit spieja dzydrynuot gaisu i energetiski atteireit vidi. Kūpdzīduošonys laikā sevkurs leidzadzīduotuojs tiks pi pateikamys mīra sajiutys, sajims spāku kasdīnys gaitom i vokora daņčim.
Pasuokuma ūtrajā daļā sevkurs varēs īsasaisteit dejuos i rūtaļuos. Kai jau kuorteigā Aizgavienī byus ari “Blīni”, nu itūreiz tuos tiks pīduovuotys na captys, nu doncuojamys. Folklorys dejom nav vajadzeigys prīškzynuošonys, speciala sagatavuoteiba. Ir vajadzeiga gribiešona pīsadaleit i ārta apave. Muzykanti, kas muok spielēt tautys muzykys instrumentus, teik aicynoti pīsavīnuot kūpeigai muziciešonai dejuos i rūtaļuos. Teik planavuots, ka tautysdzīšmu kūpdzīduošona i sadoncuošona paliks par tradiceju, i jau pavasarī nūtiks vēļ itaida veida pasuokums.


text:
Pi myusim Latgolā! – 04.10.2013.
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA „Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu „Pi myusim Latgolā!”.
Itūnedeļ raidejumā:
- Par mednīku dzeivi
- Par tū, voi ari turpmuok byus īspieja dzierdēt raidejumus par Latgolu i latgalīšu volūdā sabīdriskajūs medejūs
- Raidejuma veiduotuoji dūsīs iz Preiļu nūvodu, lai pabyutu turistu īcīneitajā “karaļvaļstī”, Latvejis mozuokajā dīvnomā i paraudzeitu upeņu veinu
Raidejums „Pi myusim Latgolā!” skaņ pīktdinem 18:00 Latgolys Radejā, sastdinem 16:00 Rēzeknis radejis „Ef-Ei” ēterā, taipat tū var atrost i nūsaklauseit škārsteikla lopuos lakuga.lv, latgale.lv i i-rezekne.lv.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec SIA „Lietišķā Latgale” snīgtuos informacejis


text:
Pi myusim Latgolā! – 11.10.2013.
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA „Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu „Pi myusim Latgolā!”.
Itūnedeļ raidejumā:
- Par Rēzeknis uzniemieju godatiergu
- Raidejuma veiduotuoji pieteis, kū Latgolai dūd tai sauktī “mozī” projekti, kas teik realizāti golvonūkuort pogostūs i nūvodūs
- Raidejuma veiduotuoji dūsīs gostūs iz Daugavpiļs nūvodu, lai apsavārtu, kai tūp jaunais ginesa rekords, kai tī teik kūptys ipletņliekšonys tradicejis i kai isaver Ūtruo pasauļa kara tanki
Raidejums „Pi myusim Latgolā!” skaņ pīktdinem 18:00 Latgolys Radejā, sastdinem 16:00 Rēzeknis radejis „Ef-Ei” ēterā, taipat tū var atrost i nūsaklauseit škārsteikla lopuos lakuga.lv, latgale.lv i i-rezekne.lv.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec SIA „Lietišķā Latgale” snīgtuos informacejis


text:
Izguojs 5. raidejums “Laika leigučuos”
Roksta autors: Latgolys entuziastu grupa “Biļdis”
Nūvodvuiceiba, sovys volūdys i dzymtuos pusis izzynuošonys napīcīšameiba Baļtinovys pusē vysūs laikūs bejuse pošsaprūtama i naaizstuojama. Imants Slišāns i juo davums dzymtuos vītys i latgalīšu volūdys vuiceišonā kūpš Latvejis naatkereibys atjaunuošonys ir raidejuma “Laika leigučuos” redzislūkā.
Latgolai nūzeimeigu personeibu rubrikā raidejums teikās ar Andri Eriņu i uzklausa juo atminis par drūsmeigū darbeibu pyrma Latvejis naatkareibys atjaunuošonys, Latvejis Tautys froņtē, par barikažu laiku, par styprū puorlīceibu i dareišonu sovys zemis i tautys lobā.
Latgolys kulturtelpys aktualitašu sadaļā “Laika leigučuos” turpynoj informēt par Latgolys kongresa symtgadis atzeimuošonā aktualizātajom temom, prūti, Latgolys kulturviesturis muzejā izveiduotuos tematiskuos izstuodis “Puori slīkšņam” nūzeimi sabīdreibys izgleituošonā par moz pieteitū i atspīgeluotū temu.
Raidejums “Laika leigučuos” taps ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys mierkprogramys “Regionalūs i vītejūs medeju atbolsta programa” apakšprogramys “Atbolsts sabīdriski nūzeimeigys žurnalistikys radeišonai medejūs Latgolys planavuošonys regionā” atbolstu.


text:
“Kotiņi” ir vīna nu Latvejā leluokūs sāklkūpeibys saimisteibu, kas Bolvu nūvoda Škilbānu pogostā, Latvejis-Krīvejis pīrūbežā apsaimnīkoj 3000 ha zemis, godā apgrūzej 3 miļjonus eiro. Tys ir ari vīns nu leluokūs dorba devieju sovā pusē. Itūreiz raidejumā par lauksaimnīceibys atteisteibu, dorbaspāka motiviešonu i atrasšonu, progresivu saiminīkuošonu i inovativuos uzjiemiejdarbeibys atteisteišonu Latgolā saruna ar zemnīku saimisteibys “Kotiņi” saiminīku Aldi Ločmeli, kuram 2018. godā Ordiņu kapituls par seviškim nūplanim Latvejis vaļsts lobā, par nūzeimeigu davumu lauksaimnīceibys atteisteibā Latvejā, eipaši gryudu i puokšuoju audziešonys i puorstruodis nūzaris atteisteibā daškeire Atzineibys krysta III škiru, īceļūt par ordiņa komanderi.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
1. A. 1228. A. G a r i - J o u n e n o 76. g. v e c ā K. Š k a p a r a D o m o p o l ē. L a t v j u K u l t ū r a s k r.
Seņuok, vairuok krīvi sasarunoj kūpā nūpierkt jaunu blisi: salīk naudu un nūpierk blisi. Atnas jaunu blisi, vysi apsaveŗ, jā, skaista, loba blise, kas nyu pyrmzis izšaus ar jaunū blisi? Vysi kai vīns grib šaut, suoc streidētīs - streidīs, streidīs, golu golā vīns pajem blisi un atsamērej šaut. Cyti vysi saīt apleik, cyts dalīk rūku pi blisis stūbra, cyts pi ložas; sasaker vysi ap blisi, kur tikai var tikt kluotu, a vīns skreida, skreida apleik, a nikur nava breivas vītiņas, kur varātu tikt pi blises kluot, redz: stūbra golā nava ni vīna kluot. Jis daskrīn pi stūbra gola, dalīk aci pi stūbra cauruma, verās blisē un soka: "Es nūsavieršu, voi blise labi šaun!"
Vīns spryudēja blisi vaļā, lūde tyka taišņi pīrē tam, kurs verās blises stūbl-a caurumā, tys tyulin nūkrita pi zemes.
"O, loba blise, tys nu prīces pakrita pi zemes," suoka klīgt vysi krīvi.


text:
Pozitiva dūmuošona. Saruna ar uorstu Kavšantu Malinku Rambadagallu
Intervejis autore: Sandra Ūdre
Laikā, kod daudzi Latgolā dzymušī vaira naredz sev dzimtinē nikaidys perspektivys i laižās paceli, īsarodušī cyttautīši nabeidz prīcuotīs par īspiejom te pīpiļdeit sovys dzeivis sapņus. Šrilankīts, Rēzeknis slimineicys neiroķirurgs KAVŠANTA MALINKA RAMBADAGALLA par Latgolu i juos cylvākim ir sajiusmā, bet dūmuošonu i lītu uztveri gon īsoka grīzt iz pozitivu.
Voi Latgolā jiutatēs kai sovejais?
Jā, piļneigi.
Caur kū tys tai vīgli nūtyka?
Mani vysod veiksme ir pavadejuse. Maņ ir cīš lobi draugi. Muna sīva ir nu Latgolys. I, prūtams, forši kolegys slimineicā. Tys varātu byut caur tū. Bet maņ vysod bejuši lobi cylvāki apleik. (Smejās.)
Parkū tod Latgolā cylvāki soka, ka jim te dzeivuot švaki?
Jiedzīni “švaki” voi “labi” saisteiti ar myusu dūmuošonu. Dīvamžāļ cylvāki te vaira īstrāguši nagativajā, bet tei nav viņ Latgolys problema. Skaitu, ka vysai Latvejai itei ir rakstureiga problema. Baiļu sajiuta cylvākus puorjāmuse. Vysod, kod dūmuosi slyktu, ar tū pruotā dzeivuosi, tys pīsapiļdeis. Ka dūmuosi sovaižuok, sovaižuok ari nūtiks.
Pozitiva dūmuošona ir cīš svareiga. Partū ir taids teicīņs: ka tu dūmoji, ka koč kur ir švaki, tod pareizi; ka tu dūmoji, ka koč kur ir labi, tod ari ir pareizi. Vyss nūteik mums īškā. I tod tys, kas ir vydā, eistynojās uorpusē. Ka vysu laiku nagativais dūmuošonys styls, nav stimula īt iz prīšku. Pasaver iz problemom kai iz izaicynuojumim, tod dzeive izavērs daudz kruosainuoka i interesantuoka. Partū juofokusej sovaižuok.
Atsakuortuošu, bet tai ir. Mes byusim nabadzeigi, ka nabadzeiba dominēs myusu golvuos. Mes byusim boguoti, ka mes dūmuosim, ka asam boguoti. Vyss suocās nu myusu pruota.
Kaidys, jiusupruot, ir interesantuokuos lītys Latgolā? Kaids ir jiusu tops?
Topa viersā, prūtams, ir muna slimineica i operaceju zale. (Smejās.) Tod azari i pakolni. Tok sauc par zylūs azaru zemi. Doba ir cīš skaista. Tys tai ir vysā Latvejā.
Trešais, poši atvārtī cylvāki. Es skaitu, ka tys varātu byut saisteits ar katuoļu ticeibu. Cylvāki te vīsmīleiguoki. Asmu dzeivuojs i Latvejā, i Irejā, tei ari ir katuoļu vaļsts. Tī ir cīš vīsmīleigi ļauds, te, Latgolā, ari, saleidzynojūt ar Reigu. Es nasoku, ka tī vīsmīleibys nav, bet te juos ir vairuok.
Bet šūbreid Latgolā par moz tūs cylvāku. Es skaitu, ka cylvāki nabrauktu paceli i nasabeitu, ka kaidi te īsarass, byutu daudz pozitivuok. Ka byutu cylvāki, varātu vairuok vysi peļneit. Ar itū ari suocās mikroekonomika. Mums vajag atteisteit dzeivis kvalitati, mums svareigi, lai mes dzeivuotu labi, bet navajaga beitīs uoreju izmaiņu. Partū tik daudzi brauc iz uorzemem, dūmuodami, ka tī byus lobuok. Un dažim ari ir lobuok. Bet fantastiska vide ir tepat. Ka mes tū vysu varātu na viņ emocionali, bet ari finansiali pataiseit lobuoku. Es dūmoju, pat, ka mes daudz kū doram deļ bārnu lobuokys dzeivis, ari myusu dzeivē jau redz lobys puormainis.
Vysi soka, ka Latgola ir nabadzeigs regions. Es tai naskaitu. Bet pasaverit, iz īlys jaunys mašynys, kaidys sakūptys sātys (runojamēs Sorkonuo Krysta komitejā Raiņa īlā – S. Ū.). Cylvāki nanūviertej tuo, kas ir. Vysod koč kur cytur byus lobuok. Par tū mes pozitivi iz tīni veramēs. A, ka mes iz sevi vērsimēs pozitivi, tod kur ir problema? Tys nanūzeimej, ka te nav problemu, slyktu lītu, skaidrys, ka ir. Pīmāram, alkoholisms dorba spiejeigā vacumā. Es tok nasoku – nadzerit, tys byutu stulbums. Vajag tū dareit ar māru i produktivi dzeivuot. Beigu beiguos juosaprūt, ka tei ir tovys dzeivis kvalitate. Un ar sovu reiceibu tu ītekmeji sovu bārnu, tivinīku dzeivis kvalitati.
A ka saleidzynuot pīmynātuos vītys ar jiusu dzimtini?
Latgola byus tyvuoka munai dzimtinei. Tī golvonuo ticeiba ir budisms, bet ari vīsmīleiba ir. Mums ari pateik vysus labi paboruot. (Smejās.)
Nu molys pasaverūt, cik aktuala Latgolā ir latgalīšu volūda? Voi jū ir vārts atteisteit?
Muna saprasšona, ka vajag. Tys ir Latgolys skaistums, kulturys identitate. Atteisteit tū volūdu vajag kai kulturys daļu. Kod mes sokom Latgola, Latveja, Eiropa, mes saprūtam – kultura. Jei sovutīs izaceļ tod, kod ir dažaideiba. I, atteistūt vīnu, nadreikst saceit, ka puorejais ir slyktuoks, i pastumt molā. Itei ir leluokuo problema pasaulī, vysi dūmoj, ka jūs kultura, volūda poša svareiguokuo, a puorejī slykti. Tai nav. Mums juorespektej cyta dūmuošona, ticeiba, kultura, bet ari juoatteista sovs.
Pīmārs nu katuoļticeibys, kas maņ cīš pateik – svātais Puovuls, lai īsēt cylvākūs ticeibu, jis guoja uzrunuot poguonus. Ka jis saceitu, ka jūs ticeiba, kultura nikam nader, jam ar sovu pīduovuojumu nikas nasaītu. Jis meklēja kūpejū obejuos kulturuos. Vajag kūpeji pasavērt iz lītom, kas ir lobys. Tod vyss breineigi saīs.
Karteite: personeigais arhivs, foto: Einārs Freimanis.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai Juoņa Streiča zeimē
Roksta autors: portals lakuga.lv
Itūnedeļ kulturys īsacejumus mes, portala lakuga.lv redakceja, izalasejom saisteitus ar tautys meilātu i storptautyskūs kinofestivalūs gūdolguotu kinorežisoru, ari akteri, rakstnīku, gleznuotuoju, publicistu i sabīdrysku darbinīku Juoni Streiču. Jis ir pīdzims 1936. gods 26. septembrī – sirsneigi sveicīni 85 godu jubilejā!
Pyrmuo Streiča režisātuo filma “Kapteiņa Enriko pulkstenis”
Sandra Ūdre: “Kai režisors Streičs debitēja 1967. godā ar filmu “Kapteiņa Enriko pulkstenis” (kūpā ar Ēriku Lāci). Golvonais filmys varūņs ir parosts padūmu puika, reidzuons Tomiņš, te jau daudz leidzeibys ar slovonū cylvāka bārnu Boņuku. Obejus varūņus vīnoj dziļs īškejs konflikts byut gūdeigam voi izmontuot situaceju sev par lobu – Tomiņam ar ar atrostū stuņdinīku, Boņukam ar najauši rūkuos palykušū nazeiti. A Tomiņam apleik daudz vairuok slyktu pīmāru i kārdynuotuoju iz ļaunu. Taišni itaidom situacejom izīmūt cauri, bārns pīaug gorā, daboj puorlīceibu palikt lobuo pusē.
Filmu “Kapteiņa Enriko pulkstenis” vierūs bierneibā, par dauzom epizodem varēja pasasmīt, tok komiķu puors Leons Krivāns i Egons Maisaks nabeja golvonuos nūskanis radeituoji. Filmys pādejuo frāze “Nu, vecīt, būs ziepes!” atstuoj skateituoju ar vaicuojumu, kas sagaida Tomiņu. Jam vēļ sovys taisneibys pīruodeišona prīškā – školuotuojis, padūmu sistemys, milicejis, muotis, sābru i vysu puorejūs. Kai tys nūtiks, juoizdūmoj skateituojam pošam, i voi sistema nasamaļs vēļ nanūbrīdušū bārnu. Filma, kas veicynuoja kritiskū dūmuošonu, jū var individuali nūsavērt Nacionaluo Kinys centra sātyslopā ITE.”
Dzīsmis i tūs stuosti. Bryunaceite
Edeite Husare: “Itys byus muns personiskais stuosts par sasatikšonu ar režisoru car dzīsmem. Pādejā laikā tai vaira dūmojūt par dažaidu latgalīšu dzīšmu stuostim, ir skaidrys, ka bez Juoņa Streiča atmiņom i kinu kadrim naiztikt – daudzys tikušys zynomys, pasasokūt taišni Streiča filmom. “Rūžeņa”, “Guoju pa mežu” i vēļ cytys var saukt. Itūreiz gon gribīs pasadaleit ar dzīsmis “Bryunaceite” stuostu, par kuru ari režisoram ir sovys atminis nu dzīsmis vuordu autora Juoņa Klīdzēja stuosteituo. I itei dzīsme dzeivuoja ari sirsneigajuos “Zalta kristeņa” muzykalajuos vakariešonuos, kurymuos i pošu režisoru varēja satikt, i stuostus pasaklauseit, atmiņuos pasakavēt i, saprūtams, sadzīduot.”
Latvejis kulturys kanonā īkļautuo Streiča filma “Limuzīns Jāņu nakts krāsā”
Sintija Augustova: “Koč i Streiča kina “Limuzīns Jāņu nakts krāsā” ir īsaukta par Juoņu klasiku, kinu nu suokuma da beigu saguoja nūsavērt viņ pyrma kaida mieneša diveju. Kod vuicejūs 12. klasē, ar klasisbīdrim filmējom kinu žetonu vokoram, scenarejā beja daudzi vysaidu citatu nu vacūs padūmu kinu. Tūlaik beju nazkur dzierdiejuse teicīni “man kā vēsturniecei” i Mirttaņtis dialogu ar policistu par mašynys dokumentim, nasaprotu, nu kurīnis jī īt, vīnkuorši klauseju klasisbīdrus i saceju, kū maņ lyka. Tok piec tam, kai nūsavieru vysu kinu, saprotu, nu kurīnis itī teicīni cālušīs. Kinu var nūsavērt “YouTobe” kanala lopā “Filmas Online” ITE.”


text:
Kolkrabe (Corvus corax)-Seite
Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax) Kolkrabe (Corvus corax)
Willkommen !
Ihr Falco Beutler


text:
Grupa “Rupuči” prezentej videoklipu dzīsmei “Div mozi eži”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Muzikis, pasuokumu vadeituojs i akters Kristaps Rasims kūpā ar sovim bārnim Ernestu i Terēzi apsavīnuojuši grupā “Rupuči”, i, svietejūt 15. majā gaidomū Storptautyskū saimis dīnu, prezentej videoklipu dzīsmei “Div mozi eži” nu albuma “Vuškeņa iz pļovys”. Reizē ar videoklipu grupa atkluoj ari jaunu bārnim i saimem paradzātu “YouTube” kanalu latgaliski.
Dzīsme “Div mozi eži” ir vīna nu digitaluo albuma bārnim “Vuškeņa iz pļovys” septeņu dzīšmu. Albuma rasšonuos īdviesme ir bīdreibys “LgSC” pārnejuo gods golā izdūtuo literatis Ilzis Spergys i muokslineicys Līgys Romančukys dzejūļu gruomota bārnim ar taidu pošu nūsaukumu “Vuškeņa iz pļovys”. Albuma “Vuškeņa iz pļovys” dzīšmu muzykys autors ir Kristaps Rasims, bet tuos īdzīduojuse grupa “Rupuči”, kurā apsavīnuojuši Kristaps, Ernests i Terēze Rasimi, kai ari Luocs Numeža. Albums īraksteits studejā “Reiga”, īrokstā tolkā guojuši ari muziki Zane Dziesma, Deniss Smirnovs i Mārcis Lipskis, bet albumu masteriejs Krišjānis Geidāns. Albums “Vuškeņa iz pļovys” bārnim ir daīmams nūsaklauseišonai video formatā “YouTube”, kai ari cytūs popularuokajūs muzykys straumiešonys servisūs. Kotram grybātuojam “YouTube” ir daīmami diveji dzīšmu varianti – dzīduošonai leidza ar grupu “Rupuči” voi pošim viņ ar muzykys pavadejumu.
Niu trejom nu albuma dzīšmu grupa “Rupuči” ar video meistara Ivara Utināna paleidzeibu radejuši videoklipus, kurūs publiska atruodeišona paradzāta tyvuokajuos maja trešdīnēs.
18. majā pyrmizruodi pīdzeivuoja videoklips dzīsmei “Vīna poša”.
25. majā publicāts video dzīsmei “Četri bārni”.
Leidza ar videoklipim grupa “Rupuči” gryb aizsuokt jaunu videokanalu, kurā byutu daīmams bārnu i saimu auditorejai paradzāts saturs latgaliski – dzīsmis, stuosti i cytys padareišonys.
“Sekojūt leidza Latgolys kongresa nūtikšonom, kur tyka sprīsts ari par latgaliskū video i cytaida veida saturu i informaceju bārnim, kuruos cikom ir pamoz, saprotu, ka navajag gaideit i mes poši, grupa “Rupuči”, varim byut jaunu lītu radeituoji. Ar bārnim saimē dzīdam dzīsmis, stuostam stuostus i dorim vysa kū cytu, varbyut tys byutu interesanti i nūdereigi ari cytom saimem, kuruos jau niu sasarunoj voi grybātu sasarunuot latgaliski,” ideju par jaunū videokanalu raksturoj Kristaps.
Dzejūļu gruomota i muzykys albums bārnim “Vuškeņa iz pļovys” ir ari vīns nu Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2021” sajiemieju.


text:
Veice
Veice (anglīšu: effect, impact; krīvu: BoздeйcTBиe; latvīšu: iedarbība) — process, kurymā vīns subjekts, objekts ci pasaruodīņs puormej ūtru subjektu, objektu ci pasaruodīni, ar jū sasadūrdams i damāruodams sovu energeju, vari voi soveibys; taipoš - subjekta, objekta voi pasaruodīņa vareigums aizsuokt itaidu procesu.
Pīvadumi: cylvāka veice iz dobu, laitiešonys veice iz uodu, zuoļu veice, saulis spaitu vieleiguo veice, apleicis trūkšņa navieleiguo veice iz veseleibu, Radioaktivuo spaitīņa vuodeiguo veice.


text:
Tīšsaistē varēs nūsavērt Alberta Budžis pīmiņai veļteitūs nūvodpietnīceibys lasejumus
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
26. janvarī 11.00 stuņdēs Bolvu Centralajā bibliotekā nūtiks Albertam Budžem veļteitī nūvodpietnīceibys lasejumi, informej Bolvu Centraluos bibliotekys bibliografe nūvodpietnīceibys laseitovā Sarmīte Vorza. Klauseituojim byus vareiba dasaslēgt tim tīšsaistis platformā Jitsi.
Lasejumi, kurī nūtiks jau ūtrū reizi, ir veļteiti pravesta Alberta Budžis (1930–1957–2017) atcerei. Tūs mierkis ir veicynuot pietnīku interesi par Bolvu nūvoda kulturviesturiskū izpieti, kai ari popularizēt jau topušus pietejumus par itū arealu.
Lasejumūs pravests Mārtiņs Klušs stuosteis par latgalīšu volūdu 21. gs. suokumā Rūmys katuoļu bazneicā bazneicā Latgolā, profesore Lideja Leikuma i profesors Aleksejs Andronovs – par Mikeļa Bukša dorbu bibliografeju, profesore Skaidreite Kalvāne – par naseņ atrostū Puordaru rūkroksta gruomotu. Bolvu Centraluos bibliotekys vacuokuo bibliotekare Ināra Bobrova īpazeistynuos ar informacejis īgiušonys i datu apstruodis metodem, veidojūt Bolvu regiona kulturviesturis datu bazi, Bolvu nūvoda muzeja viesturneica runuos par tielnīku Leo Jāni Briedīti (1922–2007), nūvodpietnīks Ivars Logins stuosteis par Bolvu regiona vītvuordim i ar tim saisteitim artefaktim. Nūvodpietnīks Aldis Pušpurs īpazeistynuos ar zynomim cylvākim nu Susaju pogosta, nūvodpietneica Līga Delvere runuos par Bonifacovys muižys viesturi, bet Škilbānu viesturis pietneica Mārīte Šakina – par Škilbānu muižu. Lasejumu nūslāgumā – viesturneicys i muzejneicys Ritys Gruševys prīšklasejums par naformalū izgleiteibu muzejā kai pietnīceibys sastuovdaļu i tuos rezultatim, kai ari Baļtinovys vydsškolys školuotuojis Valentīnys Kašys stuostejums par Brīžucīma pogosta školu viesturi.
Dasasliegšonys saite klauseituojim: https://meet.jit.si/Novapetniecibaslasijumi


text:
“Pai!” ir Zīmeļlatgolai rakstureigais izsauksmis vuords, kas nūzeimej koč kū vydā storp “pasaver!” i “ot, kai!”. Ari latgaliskajā literaturā tys varātu nūzeimēt leidzeigi – autora eksperimentu i secynuojumu, cik biedeigi ar tim jaunajim, latgaliski rokstūšajim autorim ir. “Pai!” debeja suocēs i beidzēs ar 2. vītu Pītera Jurceņa literarūs dorbu konkursā i tam sekojūšū konkursa dorbu publikaceju portalā LaKuGa.lv. Aiz vuorda i eksperimenta beja nūsaglobuojuse kaida jaunkuņdze, kurei tai i grybātu palikt nūsaglobuojuse.
NOMINANTI:
Juoņs Šaudeņš
Ilona Skaistuo
Inga Zepa
Laura


text:
Muzykala puosoka pīaugušīm par syuncīmīšu breinumainū ceļuojumu pa Eiropu, meklejūt patīseibu par Laimes Luoci. Izruodē kūpā ar Daugavpiļs teatra aktīrim – Ilona Bagele, Jānis Jarāns, Dainis Skutelis, Atis Ieviņš, Alisa May.
Dzeive Syunu cīmā brīsmeiga: snīga koponys i māslu čupys da jumtu, bārnim kaseklis, prusaki bierst iedīņī. A pi nadīnom vaineigs nazkod te čigonu voduotīs luocs: kai jis, par kauč kū naapmīrinuots, borgi nūryuce, tai suocēs nalaimes. Vīneiguo izeja – tū zvieru atvest i pīlabynot, tod Syunu cīmā suoksīs zalta laiki. Tikai kur Laimes Luoci meklēt i kam juo atvešona pa spākam? Veiri tok dorbūs uorzemēs, a sīvom obejis rūkys kreisuos. Labi, ka treis brašys latgalītis pīkreit gluobt Syunu cīmu nu izniceibys. Nu, kai jau puosokuos pījemts, naparosts gon Laimes Luoča pādu dzeišonai izmontuotīs transports, gon cylpojums pa Eiropu: Pūleja, Vuoceja, vysaidi breinumi Amsterdamā. Varētu dūmuot, ka dzimtenē mīreigi gaida Luoča mekleituojus. Kas tū deve! Divejis nagodnys buobys ceļ namīrus i grib vaļdēt. Voi braucieji paspēs atsagrīzt, pyrms Syunu cīmā pastruoduoti grāka dorbi, i voi atvess gaideitū Laimes Luoci?... Itymā puosokā senatne it cīši blokūs tagadnei i teiksmu breinumi pavysam tycami sadzeivoj ai myusdīnom. I vēļ: ka labi padūmoj, to vyss uz skotuves radzamais varēja nūtikt gon senūs, gon pavysam na tik senūs laikūs…
Īstudējumā pīsadoluos Daugavpiļs teatra dejuotuoju trupa


text:
Trešīs Ņutona lykums. Video PI RAJA VUORTU
Video verseja dzīsmei ar Ontona Slišāna vuordim “Pi raja vuortu”. Tai kai dzīsmis “Pi raja vuortu” teksts jimts nu Ontona Slišāna, kuram 2018. godā svieteitu septeņdesmit godu jubileju, erotiskuos dzejis kruojuma “Salve Regina” – klipā grupa raudzejuse akceņtēt diveju cylvāku tīkšonūs vīnam da ūtra i saplyusšonu vīnā gareigā i emocionalā vasalumā. Dzīsmis muzykys autors ir Guntis Rasims.
Videoklipā fiļmiejušīs Daina Kudravska i Edijs Rancāns, sīnys zeimiejumu taisejuse Elīna Puncule, klipa režisore i operatore Viola Lapa, montažu taisejs Guntis Rasims. Klipa topšonys naradzamī lobī gareni – puorejuos grupys dalineicys Laura Kudravska, Sintija Augustova i Laura Viškere. “Trešīs Ņutona lykums” lelu paļdis par klipa topšonu soka veikala “DEPO” kruosu nūdalis darbinīkim par diskuseju i konsultaceju, Edija i Dainys saimem i Juoņam Kuzminskim par muokslys atbaļsteišonu – atļuovi zeimuot iz jūs eipašumim. Dzīsme “Pi raja vuortu” īraksteita “Bieržgaļa skaņu laboratorejā” (īrakstejs Guntis Rasims), dzīsmis mix i master – Nick Dawes, “La Source Studio”.


text:
Kū es varu pasaceit tik latgaliski?
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Šudiņ, 21. februarī, vysā pasaulī teik svieteita Dzymtuos volūdys dīna. Tuos mierkis ir dagrīzt sabīdreibys viereibu volūdu daudzveideibai i dzymtuos volūdys vierteibai i skaistumam. Par gūdu itai dīnai treis cylvākim, kurūs rodūšuo darbeiba saisteita ar latgalīšu rokstu volūdu, aizdevem vaicuojumu, kas ir tys, kū jī var pasaceit tik latgaliski, i kas tik eipašs jim ir itamā volūdā.
Annele Slišāne, tekstilmuokslineica i rakstneica:
Volūda – pats napīcīšamuokais cylvākam, runuot – byut par cylvāku. Latgalīšu volūda maņ ir dzymtuo volūda, jimā runojūt, jiutūs vysod kuo dvorā, pi sovejūs. Tuo pa eistam ai sovīm mozejīm bārnīm varu runuot toik latgaliski, jūs samīļuot, byut ai jīm kūpā. Runuot latgaliski ir tuo, kuo cept sovu maizi sovai saimei i tū iest, cytuos volūduos veikalā toik pierktuo. Vusuoda, bet na sova. Latgaliski vuspatīsuok varu runuot par prīcu, laimi, bādom i suopi. Tuo pavusam pa eistam par tū runuot.
Amanda Anusāne, foto entuziaste i latgaliskuo pīkritieja:
Naatkareigi nu tuo, kū es saceitu, ar saimi vysod i lai voi kas, runoju latgaliski. Runojūt latviski, jiutūs tai, kai ba runuotu ar svešu cylvāku. Cytys frazis voi vuordi, kurus muna mute izsoka sevkurā kompanejā, byutu: Babeņa; Sāta; Dzeraune; Es asu latgalīte voi es īmu nu Latgolys; Vasals; Pīdūd; Nā; Nui; Paļdis; Kai dzelys?.
Bruolāns, repers:
Tei ir muna dzymtuo volūda, es dūmoju latgaliski, attīceigi deļtuo ari varu izasaceit vysprecizuok. Rokstūt muzyku, asu īvāruojs, ka tikai latgaliski varu vyspatīsuok, ar emocejom nūdūt klauseituojim tū viestejumu, kuru asu tymā breidī izdūmuojs izlikt iz lopys. Cenšūs vysuos situacejuos piec īspiejis lītuot latgalīšu volūdu i lepojūs, ka asu latgalīts.


text:
Latgalīšu gruomotys Baltejis Gruomotu svātkūs
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” nu 3. leidz 6. martam Starptautiskajā izstuožu centrā Kīpsolā gruomotu i izdevnīceibu izstuodē “Baltejis Gruomotu svātki 2011” pīduovuos plašu latgalīšu rokstu volūdā izdūtūs gruomotu kluostu, kai ari cytuos volūduos izdūtys gruomotys par Latgolu i latgalīšim.
Lāmumu pīsadaleit Baltejis Gruomotu svātkūs Latgolys studenti pījāmušs piec veiksmeiguos daleibys Reigys Gruomotu svātkūs 2010. goda novembrī, kod interesi par latgalīšu gruomotom izruodeja cīši daudz skaiteituoju i sabīdreib\a ari pie tom beja jiutams pīprasejums. Baltejis Gruomotu svātkūs bīdreiba pīduovuos vēļ plašuoku gruomotu kluostu, kas saguoduots, sasadorbojūt ar vairuokim Latvejis apguodim.
“Daleiba izstuodē byus mieginuojums vīnuvīt pīduovuot dažaidu Latvejis izdevieju gruomotys, kas izdūtys latgaliski ci ari runoj par Latgolu, tuos kulturys dažaideibu i cylvākim. Sadarbeibā ar dažaidim izdeviejim censsimīs dareit pīeimamus itūs izdavumus, tai dūdūt īspieju skaiteituojim vīnuvīt īsapazeit ar “cytu latvīšu literaturu” i paplašinuot sovu redzislūku par Latgolu”, stuosta bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” vaļdis prīšksādātuoja Ilze Sperga.
Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” latgalīšu gruomotu golds Baltejis Gruomotu svātkūs tiks pīduovuots pyrmū reizi.
19. martā Reigā byus īspieja satikt ari latgalīšu autorus – nūtiks gruomotys „Es soku.Tu soki. Puorsokys par krīzi” prezentaceja i cikla „Cyti godalaiki” literari muzykalais pasuocīņs „Agrais pavasars”.
“Baltejis gruomotu svātkus” organizej Starptautiskuo izstuožu reikuotuojbīdreiba “BT 1” sadarbeibā ar Latvejis Gruomotnīki gildi i Latvejis Gruomotizdevieju asociaceju.
Starptautiskajā izstuožu centrā Kīpsolā reizē nūtiks ari starptautiskuo izgleiteibys izstuode “Škola 2011”.
“Baltejis gruomotu svātku 2011” dorba laiks:
3.–5. marts 10.00–18.00
6. marts 10.00–17.00
Biletis cena: Ls 0,50
Pensionarim i ivalidim, uzruodūt aplīceibys, kai ari bārnim leidz 7 godu vacumam īeja izstuodē ir bez moskys. Ar izstuodis “Škola 2011” bileti īeja “Baltejis gruomotu svātkūs 2011” – bez moksas
Vaira informacejis: http://www.bt1.lv/bt1/lbf/?link=00000000&subid=1261


text:
23. apreļs – Jurgine aba Jura dīna
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Jurgine godskuortu riņčī īzeimej vydspunktu storp Pavasara vīnuodeibom i Vosorys saulgrīžim, na astronomiski precizi, bet piec byuteibys. Ar Jurgini suoc jaunu saimnīcyskū godu i vajadzātu suokt ari lauku dorbus uorā – pyrmuo lūpu izlaisšona gonūs, pyrmuo pīguļa, pyrmuo atortuo voga. Jurgine ir latvīšu zyrgu patrona Iuseņa i svātuo Jura dīna ar sovpateigom tradicejom.
Soltais pavasara vyds
Aizgavienī pastreipoj pavasara uzvaru par zīmu, poguonu Leldīnē, Pavasara vīnuodeibuos, – ka dīna palykuse garuoka, a Jurginē – zemi kluojūšū jaunū zaļumu. Kod ļauds Latgolā i cytur Krīvejis imperejā dzeivuoja piec vacuo stila kalendara, laiks parosti 23. aprelī beja drupeit syltuoks kai šudiņ, partū ka Jurgine tūlaik īkryta niulenejā 6. majā. Ar 1918. gods 1. februari puorīmūt iz kalendara jaunū stilu, jaunajā Jurginē bīži vēļ ir pasolts, teirumi dubļūs i zalis zuolis nikaidys. Zemnīki Latvejis vaļdeibai praseja Jura dīnu puorceļt atpakaļ iz 6. maju.
Itam vaicuojumam izdūts reikuojums nr. 85 i 1920. gods 15. apreļa “Valdības Vēstnesī” īšklītu ministreja skaidroj, ka Latvejā īvīsts jaunuo stila kalendars i leidz ar tū Jurģu, kai tū sauc tūlaik oficiali, dīna ir 23. aprelī. Lai naradeitu puorprotumus, 1922. godā īšklītu ministreja otkon avīzē atguodynoj itū reikuojumu. Bet latgalīši vēļ nasalīk mīrā, 1927. gods 24. martā avīze “Zemnīka Ziņas” roksta, ka “vairokas pogostu padūmes un pogostu īdzeivotoji irūsynojuši tū porcelt uz vacū Jura dīnu, īvārojūt ka Jura dīna tagad pēc jauno stiļa īkreit vysslyktokā pavasara škeidūnī. Uz tu īkšlitu ministrija tagad paskaidrojuse, ka viņa naatrud par īspējamu Jura dīnu porcelt uz vāloku laiku, jo šei dīna vysā vaļstī jau īgojuse myusu saimnīciskā dzeivē”.
Cytur Eiropā
Vysys zemkūpu tautys pīsatur pi godskuortu cykla i ar leidzeigim ritualim, kai meijis, guņskuri, specialys dzīsmis i rūtalis, laisteišonuos, atzeimoj zemis saplaukšonys momentu – it kai kaids gors, i nav svareigi kaidā tālā jū īmīsoj, atslādz zemi kai ar atslāgu, īsvīž iudinī pyrmū syltū akmini. Slāvu tautys zyna tū pošu Jura dīnu (ЮpbeB дeHb, Eropий BeшHий, Eropий BeceHHи), cytur Eiropā vysbīžuok itūs pavasara svātkus sviņ 1. majā. Jau senejā Rūmā 28. aprelī–3. majā nūtyka Floralejis – zīdu i pavasara dīvītis Florys svātki.
Germaņu kulturys zemēs 1. majā stota izpuškuotus Maja kūkus, ap kū īt rūtaļuos i dzīd pavasara atīšonys dzīsmis. Ituo atskanis Latgolā ir bārza meiju salikšona ustobā i bazneicā Vosorys svātkūs.
Bārzu zaļums ir maigs i svaigs, kūks – dreiži plaukstūšs, partū poguoni tic, ka mistiskais vegetacejis gors īsamīsoj taišni bārzā, ari vuords “meija” ir aizgivums nu vuocu volūdys i ir senejs Maja kūka apzeimuojums. A kristīši bārzu svaigumā redz Svātuo Gora kluotbyutni. Izplaukuši bārzu zori padūmu laikā tyka nasti ari 1. Maja demonstracejuos – intuitiva nūjausma par arhaisku lītu kuorteibu. Keltu kulturys zemēs naktī nu 30. apreļa iz 1. maju sakur miļzeigus Belteina (angļu Beltane), saulis dīva, guņskurus, kuru līsmis, dyumi i palni škeistej lūpus nu slimeibu i zīmys naspāka, veicynoj augleibu.
Vydslaikūs, kod Bazneica apkaruoja poguonu ritualus, pavasara atīšonys svynātuoji ceņtēs nūleist nūmaļuokuos vītuos i bez līcinīku, partū par nakti nu 30. apreļa iz 1. maju vuocyski runojūšuos zemēs roduos nūstuosti, kai Valpurģu naktī (vuocu Walpurgisnacht, Hexenbrennen) iz orgejom salidoj rogonys ar valnim. Itū prīškstotu nūstyprynuoja populari literarī dorbi, kurūs tys attāluots, pīmāram, kai J. F. Gētis tragedeja “Fausts”, M. Bulgakova romans “Meistars i Margarita”. Taids nakts nūsaukums ir nu angļu svātuos Valpurgys (ap 710–779), kuru pīmiņ 1. majā.
Zyrgu patrona dīna
Nazkod ari myusu seņči sviniejuši plašus pavasara svātkus Lopu dīnā – 1. majā, kristīteibys īspaidā jī sasašaurynuojuši i puorsacāluši iz apreli. 1. majam sovu zeimūgu Latgolā izlics katuolicisms – jau 30. apreļa vokorā suoce maja dzīduojumus pi cīmu krystu. Folklorys pīrokstūs fiksāts moz teicieju atmiņu par kaidom paguoniskom izdareibom 1. majā, viņ taidys – meitys itamā dīnā guojušys iz olūtu mozguotu mutis; piec lyugšonu pi krystu kiuruši guņskurus, a parkū tai darejuši, teicieja nav muociejuse paskaidruot.
Nu suoku latvīšu zyrgu patrons Iuseņš, piec dažu folklorys pietnīku dūmom, bejs gaismys dīvs, bet juo nūzeime sarukuse viņ da zyrgu aizguodnieceibys. Tys izskaidrojams ar tū, ka pats zyrgs bejs saulis simbols. Senejūs latgaļu teritorejuos ir atrosti tipveida zyrgys formys amuleti ar ornamentalom sauleitem iz mugorys (9.–12. g. s.) – t. s. Latgolys saulis zyrgs. Myusu dīnuos Latgolys pūdnīki darynoj leidzeigys formys seikplastikys figurys.
“Atskaņu hronikā” pīmynāts, ka na viņ latgaļu veirīši, bet ari sīvītis ir lobys juotneicys. Ir teoreja, ka latgali atguojuši nu teritoreju, kas rūbežuojušuos ar skitim voi sarmatim, kas ir izcyli juošonā, i puorjāmuši itū muokslu. Latgaļu sabīdreibys augstuokais sluoņs, kai paruoda arheologiskī atrodumi, globuoti kūpā ar zyrga lītom – zvaneni, pīši, peicku kuoti. Bet nūsastyprynojūt kristīteibai, pa viersu Iuseņam puorsakluojs sv. Jura tāls, kas svātbiļdēs tāluots juojam iz zyrga i nazkodejī pavasara svātki palykuši pīsaisteiti sv. Jura dīnai 23. aprelī. Itū poguonisma i kristīteibys sinkretismu paruoda tautysdzīsmis vuordi: “Tuoli, tuoli, iz pīguli,/ Pa tū jaukū pūra molu!/ Lai svāts Jurs zyrgus gona,/ Tuklus tuklus, kuplus kuplus.”
Jurginē īvāruojuši, ka tei ir zyrgu svātku dīna – nastruodynuojuši, lobuok pabaruojuši kai parostuos dīnuos. Ticiejuši – cik mūžs zyrgs ir Jurginē, taids byus vysu godu.
Stuosta, ka pat Zaļmuižys eipašnīks Rozenšilds-Paulins naļuovs Jura dīnā struoduot ar zyrgim. Piec svieteibys braukuši iz bazneicu, piec miša bazneickugs nūsvietejs ari zyrgus. Myusu dīnuos nūsvietej dzeļža “rumakus” – pi bazneicys nūparkuotuos mašynys.
Pīgulis guņskurs
Ka Jura dīnā vēļ nabejs zuolis, pyrmajā pīguļā vokorā davušīs taipat – zyrgim pajāmuši sīna. Ap sakūrtū guņskuri saguojs vyss cīms – āduši, dzāruši olu, sytušīs Leldīnis ūlom, dzīduojuši. Latgalīšim ir daudz pīguļnīku dzīšmu, vīns nu jamuos īkodātūs motivu ir puišu i meitu sovstarpeja kaituošonuos: “Slūka juoja pīguļā,/ Četrys ūlys ozūtē;/ Kū, slūceņ, poša iessi,/ Kū dūs’ gunis kiuriejam?/ Gona byus pošai ēst,/ Gona gunis kiuriejam./ Stradeņš beja jaunais puisis,/ Tys bej’ gunis kiuriejeņš.”
Poša guņskura aizdegšona ir rituala darbeiba, tū parosti dora vacuokais i gudruokais pīguļnīku pulkā. Pīgulis guņskura romantiku ar aizraujūšim stuostim atkluojs rakstnīks Alberts Sprūdžs stuostā “Guņsgrāks” (publicāts: Jaunais Vōrds, 1939, nr. 3–5): “Pīguļnīki, apsasāduši riņčī ap guņskuru, kai ādōji ap bļūdu, nūsavēre, kai Kaļvu Izidors īkyure guni. Jys beja vacs kyurējs, nu sārkūceņa līsme jō plotajōs plaukstīs beja drūšōka, kai lukturī… Nikaids viejs jū navarēja izpyust. Bet šūvokor jau beja trāps. Zvaigznes rōmi nūsavēre iz zemi. Pat apšu lopas, kas plaukušas myužeigai drebēšonai, beja pagurušas. Varbyut tōpēc Izidora plauksts šūreiz beja navītā un ari mēteļs navītā, kurs dīzyn kōpēc, pīsatupstūt ceļūs, beja izaplētis kai cōļu mōtes spōrni.
– Šūvokor pat klēpa bārns prostu īkurt guni, – kaids saceja pulkā. Pīsacaldams Izidors tikai aplaide skotu rinčī. Nasaceja nikō. Lānom pībōze peipi. Pīsatupa otkon, un pajēmis pierstūs ūgli, bez steigas īmete peipē, kai cukra gryudu gluozē. Kai garšōja taids pīgules dyums!
– Na taidu guni asmu sakyuris, guņsgrāku!”
Ritualais iedīņs – ūluoknis
Ūla ir senejs universals dzeiveibys i augleibys simbols, tys aktualizejās jauna vegetacejis cykla suokumā. Ūlys tyka nastys uperam pi svātajajim kūkim i akminim, a nu kristīšu rūku svieteibai – iz bazneicu. Jurginē, a vītom ari Vosorys svātkūs vēļ turpynuoja sistīs ar cīti vuoreitom ūlom kai Leldīnē.
Tok pīguļā sakultys ūlys cepe guņskurī. Iedīņa sastuovdalis varēja atsaškiert: kuļtiņam varēja dalīt iudini voi pīnu, varēja dabērt myltus, varēja nabērt, ūla varēja byut dasysta pi galis škēlis voi ari izlīta viersā, byudama sakulta. Itū kuļtini sauce vysaidūs vuordūs: pontags, poncāgs, pontuogs, ūlinīks, ūluoknis. Par itū pavasara iedīni rakstejuse Marija Andžāne, jai atmiņu stuostu kruojumā “Izejas punkts” (1982) ir stuosts “Ūlinīks”.
Rumolū, rumolū!
Jurginē cantušīs pyrmū reizi izvest uorā nu klāva lūpus. Nu reita kotrys vierīs i gaidejs, lai sābris izdzan sovus lūpus pyrmais, laikam ticiejuši, ka apleicīne pylna ļaunūs goru i jī pagruobs pyrmū, kas pasatruopeis. Kod vokorā lūpus dzynuši sātā, saimineica pyrmuo suokuse rumolys, izguozdama iudini gonim. Tī napalykuši porodā, izguozdami sovu iudini i klīgdami: “Rumolū, rumolū!” Sovu normu dabuoja ari pyrmuos dīnys oruoji. Tai laistejuos, cikom vysi sātys ļauds beja slapni.
Svātais Jurs
Svētais Jurs (storp 270 i 281 – 303), piec tradicionaluos versejis, bejs vīns nu Rūmys imperatora Diokletiana lobuokūs karaveiru. Kad vaļdnīks pīprasejs, lai vysi kristīši pīlyudz poguonu dīvus, Svātais Jurs tū dareit atsasacejs. Rezultatā imperators bejs spīsts likt jū mūceit i nūcierst golvu.
Sv. Jurs ir karaveiru, zemkūpu i lūpkūpu aizstuovs. Pareizticeibā jam ir leluoka ītekme kai pi katuoļu. 1769. godā Krīvejis imperejā īdybynuots 4 škiru Lelmūcekļa i uzvarātuoja Sv. Jura kara ordiņs (BoeHHый opдeH CB. BeлиkoMyчeHиka и пoбeдoHocцa Гeoprия) – apbolvuojums viersnīkim par eipašim personiskim nūpalnim kaujis laukā. Izcylais latgalīšu liduotuojs Jezups Baško (1889–1946) sajiems 4. škirys Sv. Jura kara ordini (1915), 4. škirys Sv. Jura krystu ar lauru zoru (1917) i Jura zūbynu (1917).
Sv. Jura kults Latgolā ir vīns nu vysseņuokūs kristeigūs kultu, medaļjonveida pīkari ar sv. Jura attālu atrosti Jersikys piļskolna seņlītuos, Kristapeņu kopulaukā, datātā ar 12. g. s.
Ikonografejā i tautys muokslā sv. Jurs paruodeits kai bruņu apjmts juotnīks, kurs ar škāpu nūkaun pyuči. Taids sv. Jurs radzams ari J. Streiča filmā “Cilvēka bērns” (1991). Ambeļu Rūmys katuoļu sv. Jura bazneica ir nūzeimeigs Latgolys baroka kūktieļnīceibys paraugs.
Latgolys Juri
Latgalīšu pazeistamuokī Juri ir: volūdnīks Placinskis, dzejnīki Pabērži (seniors i juniors), gleznuotuojs Soikāns; tulkuotuojs, ābeču kolekcionars, literats, letonists Cibulis, politiks i sabīdryskais darbinīks Viļums, akademiks, arheologs Urtāns, muziks i uzjiemiejs Vucāns, amatnīks bondars Kivlenieks.


text:
Kapļi. Albums AŠŅA DASYS
Albumā “Ašņa Dasys” īkļautys 10 dzīsmis. Kai soka poši apvīneibys dalinīki – vysys dzīsmis ir par mīlesteibu, koč i lirikā pasaruoda taidys temys kai religeja, regionaluo ekonomika, emigraceja, nacionalais romantisms i cytys. “Kapļi” par sevi soka, ka jī ir poetiskuo roka apvīneiba, kura nasabeist lītys saukt eistajā vuordā. Taišni saukt, na dzīduot, partū ka solists prīšknasumūs tai ari vaira runoj, na dzīd.
Albuma nūsaukumu “Ašņa Dasys” apvīneiba skaidroj leidzeibuos – ašņa dasa ir taids iedīņs, kuru kotru dīnu naād, nu pasnādz viņ svātku reizēs. Taipat klauseituoji teik breidynuoti, ka dasuos var gadeitīs ari pa kaidam žyrnuokam ašņa gabaleņam. Eipašū iedīni – ašņa dasu – byus vareiba paraudzeit ari albuma prezentacejis koncertā 21. augustā 21.00 Latgolys viestnīceibys GORS jumta terasē. Koncerta gosti byus legendarī Latvejis pankroka veterani, grupa “Inokentijs Mārpls”. Prezentacejis laikā byus vareiba par eipašu cenu īsaguoduot “Kapļu” albumu CD formatā.
“Kapļi” ir lepni, ka var pīruodeit – pat taidā Dīva aizmierstā Latgolys styurī kai Buozovā var tapt kvalitativa muzyka i īroksti.
Poetiskuo roka apvīneibys “Kapļi” sastuovs: Oskars Orlovs (Kapļu Kaplis), Arņs Slobožanins (Kaplis–divrūcs), Rasma Kulamova (klavīris), Andris Jurjāns (Jurjāns Bum-Bum), Jurs Linužs (zamuos frekvencis), Aija Čoiča i Juoņs Noviks (pīpyušamī instrumenti), Elgars Ludbuoržs (steigu instrumenti).
Īrokstūs kai gosti pīsadalejuši: Julien Dicharry (gitara, bolss), Eriks Zeps (akordeons), Madara Broliša (vejūle), David Whitlock (gitara).
Albums īraksteits skaņu īrokstu studejā “Buozova”. Īrokstu producents Arņs Slobožanins, miksēja Armands Treilihs, māsteringu veice Nicolas Daves (Franceja). Albuma dizainu veiduoja Aivars Bulis. Zeimiejumi – Oskars Orlovs, Aurēlija Rancāne.


text:
Kulturys īsacejumi svātku nedeļai: parade, gatavuošona dobā i tyvuokūs izzynuošona
Rokstu sagatveja: portals lakuga.lv
Laiku nu 11. da 18. novembra Latvejā īrosts aizvadeit vaļsts svātku patriotiskajuos nūskaņuos, deļtuo itamā nedeļā sovus īsacejumus, kai pīdzeivuot svātkus i Latvejis sajiutu, īsoka Juoņs Tjaguns, NBS Štaba bataļjona Gūdasardzis rūtys instruktors, kurs dzims i izaudzs Bolvu pusē, nu itūšaļt par sovu sātu sauc Reigu.
Kūpā byušona vaļsts svātkūs
Svātku nedeļā nūteikti īsoku aizīt iz kaidu nu Latvejis Republikys proklamiešonys dīnai veļteitūs nūtikšonu, par pīmāru, 18. novembra militarū paradi Reigā, kur ar eipašom sajiutom pīsadaleišu ari es, jo Štaba bataļjona Gūdasardzis rūta ītugod svietej 30 godu jubileju nu laika, kod atjaunuoja tuos viesturiskuos funkcejis. Ka naīsadūd byut golvyspiļsātā, tod nūbraucit iz pasuokumim, kas tyvuok pi jiusu sātys – tai varēs sajust kūpā byušonu vaļsts svātkūs!
Ēst gatavuošona dobā
Vīna nu munu sirdslītu ir ēst gatavuošona dobā. Īsoku svātkūs atrast receptu gruomotuos kaidu pyrma tuo nikod nataiseitu latgalīšu iedīni, izavēlēt meilu vītu dobā, paaicynuot sovus draugus voi rodus i tai, gatavojūt ēst, izbaudeit ari taidu kūpā byušonu.
Tyvuokūs vītu i cylvāku izzynuošona
Latgola maņ vysod asociejusēs ar sovu dobu – lelajim azarim, mīru i sātys sajiutu, kuru tei roda, nu bīži saīt, ka mes vysu mozuok zynim par vītom, kurys mums ir vysu tyvuok. Īsoku svātku nedeļu izmontuot ari tam, kab tyvuok īpazeitu kai apleicejūs dobys objektus, tai sova cīma voi piļsātys viesturi, ari sovys dzimtys saknis. Taišni tymsī rudiņa vokori ir breineigi tam, kab nasasteidzūt apsarunuotu ar tyvajim.


text:
1. A. 1260. A. G a r i - J u o n e n o 76. g. v e c ā K. Š k a p a r a D o m o p o l ē. L a t v j u k u l t ū r a s k r ā j u m s.
Reizi treis krīvi sasarunuoja ījaukt maizi, jī pajēmja myltu maisu, aiznesja uz upes molu, atsasāda uz krosta pi upes un atraisīja maisu. Divi bēŗa myltus yudinī un trešais maisīja yudini, lai mylti nasaīt klučkuos. Treis krīvi struoduoja nūsveiduši, sajaukuši vysus myltus yudinī, jī gribēja suokt ēst, bet drusku nūgaidīja, atsapyutja. Cykom jī sēdēja, mylti sagrima upes dybynā. Kū nyu darīt? Nūsprīdja vysi treis izdzert yudini nu upes. Suoka dzert - dzer, dzer, bet upes izdzert navar. Tod vīns soka: "Paga, es laisšūs dybynā."
Un jis īzalaidja upes dybynā, palykušī uz krosta klīdz: "Naapēd vīns pats vysas maizes, atstuoj myusim ari drusku!"
Nasagaidījuši atpakaļ nūgrimušuo drauga, laižās ūtrs yudinī maizes āstu. Palīk nyu uz krosta tikai vīns : "Naapēdit jyus tur divējūs vysas maizes, atstuojit man ari drusku!" klīdz trešais, bet nu upes nikaidas atbiļdes nava. Laižās i trešais yudinī maizes āstu. Tai vysi treis i nūsleika vīns pēc ūtra.


text:
Tys navaineigais rudiņa striptizs
Rudiņs ir taids striptiza laiks, kūki nūmat lopys, solna nūad zuoli, leits nūmozgoj vysus putekļus. Vyss palīk plyks, labi radzams i saprūtams. Ari dzejnīki rudiņūs ar sovu dzeju izīt pavysam pliki sovu skaiteituoju prīškā.
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj dzejnīkus i vysus interesentus iz dzejis vokoru „Tys navaineigais rudiņa striptizs”, LgSC Daugavpiļs birojā 29.oktobrī sešuos stuņdēs vokorā. Vokora gaitā dzeja, muzyka, sarunys ar Daugavpiļs apleicīnis dzejnīkim i muzykantim. Vaira dazynuošonys, rokstūt iz e-postu:daugovpils@lgsc.lv.


text:
Nūtiks Latgolys vargaņu dīnu festivals
Pīktais Latgolys vargaņu dīnu festivals nūtiks 2014. goda 20.- 29. junī Latgolys katuoļu bazneicuos. Festivala mierkis ir popularizēt vargaņspēlis kulturu i latvīšu vargaņmuokslu, kai ari dūt atspaidu vargaņu uzturiešonai i apkūpei. Latgolys vargaņu dīnys īcarātys kai lobdareibys pasuocīņs – īīšona vysūs koncertūs ir par zīdojumim. Ituo goda festivalā salaseitī zīduojumi tiks nūdūti vargaņu restauracejai Prezmys bazneicā.
Festivalā uzastuos varganisti: Kristīne Adamaite, Diāna Jaunzeme, Ilona Birgele, Iveta Pelša, Juoņs Pelšs, Larisa Carjkova, Jacinta Bicāne, Guna Kise, Daugovpiļs muzykys vydsškolys i J. Ivanova Rēzeknis Muzykys vydsškolys audziekni, Varakļuonu Muzykys i muokslys školys audziekni, kai ari solisti – nūpalnim boguotī saksofonisti Artis Seimaņs i Arvidas Kazlauskas. Festivala nūslāgumā uzastuos Aglyunys bazilikys jauktais kors “Assumpta”, dirigente Īva Lazdāne.
Koncertūs ar video projekcejis paleidzeibu varēs redzēt varganistu spēli tyvplanā! Kai ari, turpynojūt tradiceju, piec koncertu klauseituojim byus vareiba vāruot instrumenta demonstriejumus, aizdūt vaicojumus varganistim i paraudzeit sovus spākus, īsajiutūt varganista vītā.
Festivala nūrise:
- AGLYNYS BAZILIKA – 20. junī 20.00
- RĒZEKNIS SUOPU DĪVMUOTIS RŪMYS KATUOĻU BAZNEICA – 21. junī 19.00
- LEIKSNYS VYSSV. JEZUS SIRDS RUOMYS KATUOĻU DRAUDZIS BAZNEICA – 27. junī 19.00
- BORKOVYS SV. STANISLAVA RUOMYS KATUOĻU DRAUDZIS BAZNEICA – 28. junī 19.00
- MALNOVYS JAUNOVYS MAREJIS – RŪŽUKRŪŅA KARALĪNIS KATUOĻU DRAUDZIS BAZNEICA (Kuorsovā) – 29. junī 17.00
- RĒZEKNIS JEZUS SIRDS KATEDRALE – 29. junī 19.00
Ziņa sagataveita piec pasuokuma organizatoru dūtuos informacejis


text:
Televizejis pyrmizruode kinai “Vīna vosora deļ vysu”
20. majā Televizejis pyrmizruodi kanalā OTV pīdzeivuos Edgara Blinova kina “Vīna vosora deļ vysu”. Tei ir myusu dīnu drama, kas stuosta par vīnkuoršu latgalīšu saimi. Kinys golvonūs varūņus apvyn problema, kas skar daudzys latvīšu saimis, – izceļuošona iz uorzemem. Golvonuo sižeta lineja – aizbraucieju i palicieju otkonsasatikšona dzymtajā Latgolys sātā.
20. majā 22.00 kanalā OTV byus radzama kina “Vīna vosora deļ vysu”. Kinys režisors Edgars Blinovs soka: “Verūtīs kinu “Vīna vosora deļ vysu”, sevkurs varēs aizadūmuot par sovu vītu Latgolā, par īspieju byut nūdereigam sovai zemei, regionam, piļsātai, napalikt vīnaldzeigam pret apleicīni, nūteikūšū, vīnkuorši byut, mīļuot, paleidzēt sovim tyvajim.” Iniciativys projekta mierkis ir uzjimt muokslys kinu latgalīšu volūdā, kab pīvārstu sabīdreibys viereibu kasdīnys situacejom i jaunīšu problemom, līkūt puordūmuot īspiejis maineit sovu attīksmi pret dzeivi i leidzcylvākim, lobuotīs, atrast sevis pylnveiduošonuos īspiejis. Vosora var byut parosta vosora – saulaina, bezryupeiga. Bet var byut ari cytaida…vysaidu nūtikšonu pīpiļdeita, mutuļojūša, darbeiga i palīkūša atmiņā, viesturē, taida, kurā koč kas tūp.
Kinys rodūšuo grupa: režisors, idejis autors – Edgars Blinovs; scenarejs – Ineta Atpile – Jugane i Ingrīda Arcihoviča; muzyka – Guntis Rasims; muokslineica – Inese Dundure. Lūmuos: Daila Ekimāne (Muora), Ilmārs Dreļs (Vikters), Andrejs Rudzinskis (Mārteņš), Diāna Bernāne (Dzintra), Olga Jermakova (Ilze), Valentīna Oborenko – Urtāne (Tekle) i cyti.
2014. goda 1. janvarī apraidi Latvejā suoce nacionalais kanals OTV, kū puorstuov SIA “Ogres televīzija”. Kotru dīnu OTV veidoj 18 stuņžu programu, kur teik puorraideiti na tik sabīdriskuo pasyutejuma raidejumi, bet ari ikvokora zinis, puorraideitys kinys, diskusejis, sporta i kulturys raidejumi.
*Kinys atkuortuojums byus radzams 24. majā 12.10 kanalā OTV.


text:
1. A. 1229. V. F i ļ š s n o J. F i ļ š a R ē z e k n ē L a t v j u k u l t ū r a s k r.
Senejūs laikūs daudz godu tam atpakaļ, kod beja myusu pusī ielys vaidys, vysi krysteiti ļauds guoja karuot, kab vīn ratavuot sovu dzimteni nu cyta sirdeiga kēneņa. Myusu kēneņč beja nūskumeigs par tū, ka jam na cīšy labi beja karuot, jis nūgaisynuoja daudz soldotu. Vīnu raizi salasējās žydi vīnā kūpā: septiņi symti ar leikim dagunim, septeņi symti ar garym dagunim, septeņi symti ar plešym golvim un septeņi symti ar lelym kuprim. Jī izlasēja nu sova pulka vīnu žydu Leibu ar leiku dagunu par komandīru, vīnu Josku ar kupru par adjutantu un vīnu Movšu ar plešu par bundzinīku.
Itys Joska adjutants, Movša bundzinīks un Leiba komandīrs salasījās un nūguoja da poša kēneņa pasceit, ka jī īt karuot, kab rozsist tū kēneņi, kas īt uz myusu kēneņa un dzimtenis. Joska adjutants, Movša bundzinīks, Leiba liomandīrs suocja klīgt: "Muni bārni, stotitīs ryndā!"
Vysi kai vīns jau stuov.
Leiba klīdz: "Rebjata, šagom marš!" Vysi kai vīns nūguoja. Daīt jī pi kēneņa pils. Leiba klīdz otkon: "štoi!" Vysi kai vīns apstuoja.
Izīt pats kēneņš un vaicoj nu žydu, kū jīm vajag. Joska adjutants, Movša bundzinīks, Leiba komandīrs atbilda: "Mes, kēneņš, redzim, ka myusu dzimteņa un jauds pavysam var propult, cyts kēneņš var vysus rozsist, par tū mes salasējamēs un īsim paleigā, kab ratavuot myusu dzimteni."
"Paldīs jiusim!" runuoja kēneņš. "Nu ar Dīvu, eitja un paleidzit munim karaveirym karuot!"
"Klausim, kēneņa tāvs!" atbildēja vysi žydi. Kēneņš nūgyoja, a Leiba komandīrs vēl klīdz: "Kēneņa tāvs, mes grybātum nu jums pavaicuot."
Kēneņš apstuoja un vaicoj, kū Leiba komandīrs runoj: ,"Mes tagan īsim par pilsātu, myusim bais, kab kaids nebejs razboinīks, vai pidzērs zemnīks mvusu napasystu. Īdūdīt vīnu garadovu, kab jis myusu puorvastu."
Sazadusmuojās kēneņš un klīdzja: "Jiusu tai daudz, un beistitēs vīna pīdzaruša zemnīka, vai vīna razboinīka. Muns garadovis vairuok stuov kai jius vysi kūpā. Eitja jius pa valnim, taidi karaveiry!"
Kēnenš, pasceidams itūs vuordus, nūguoja uz pili. Kū dareit žydim? Joska adjutants, Movša bundzinīks un Leiba komandīrs klīdzja : "Bārni, īsim, kū tī Dīvs dūs; šagom marš!"
Vysi kai vīns nūguoja. Jī īt "dīnu, atīt nakts jī īt. Leiba komandirs otkon klīdzja: "Štoi!"
Vysi apstuoja - verās : nazkaids razboinīks uz ceļa stuov un rūkā nazi tur. Tal jī vysu nakti stuovēja un treisējās nu bailis. Suoka taiseitis dīna - verās: tī stuov na razboinīks, a apdadzynuots calms.
"Qch!" klīdzja Leiba, "kab mes itū zynuotu, jau tuoļi nūītum, bet kū dareit?" Vysi kai vīns nūguoja. Guoja jī dīnu, atīt nakts, Leiba klīdz: "Štoi!"
Vysi apstuoja - verās: stuov lels mežs. Komandīrs Leiba runoj : "Ka mes īsim, varym aizbludeit un zvāry myusus roz-pleiss." Kū dareit? Vysu nakti jī atstuoveja un treisējās. Suoka taiseitīs dīna - veras: tī na mežš, a div egleitis un vīna prīdeņa un vuoveriņa skraida nu zareņa uz zareņa. Leiba runoj: "Kab iti: mes zynuotim, tod ītum un tuoļi byutum."
Vysi kai vīns nūguoja. Guoja, jī dīnu, atīt nakts. Leiba klīdz: "Štoi !"
Verās: lely tymsy jiurys, ka īsi, nūsleiksi. Vysu nakti jī stuovēja un treisējās. Atīt dīna, verās: teirums apsāts ar dryču un dryča jau gotova, par tū palyka maina. Leiba klīdz: "Kab es itū zynuotu, tod taišņi nūītu, bet kū var zynuot?"
Vysi kai vīns nūguoja un dreižy daguoja, kur stuovēja soldoti, un tī beja rykteigs komandīrs, kurs pījāmja vysus žydus un sastatēja kai vīnu. Komandīrs, sastatēja, pascēja šaut. Žydi ni vīns našaun. Jis tiuleņ kotram žydam īinetja par koklu, a I.eibam komandīram treis raizis, un prodzyna vysus, kur jī gryb, lai īt. Tai nu tuo laika žydi ir vysur, kur pilsātas un cīmi.


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai: ceļuojums iz Kuorsovu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Šudiņ, 21. februarī, 35. dzimšonys dīnu svietej muzikis i akters Kristaps Rasims. Sveicam Kristapu svātkūs i pīduovojam juo ituos nedelis kulturys īsacejumu, kas, kai soka pats Kristaps, ir vīns, tok komplicāts. “Maņ kai Latgolys breivdūmeigam patriotam deļ jiusu ir arhaisks i tymā pošā laikā logisks pīduovojums – meklēt prīcu na nazkur pasaulī, bet itepat Latgolā. Kai saimis cylvāks, kam ir sīva i divi bārni, vysod verūs i mekleju – kur aizbraukt , kū pasavērt? I vēļ svareiguok – kai pīpiļdeit dīnu? Ar lepnumu prezenteju breineigu nedeļgolu munā dzymtajā Kuorsovā i tuos apleicīnē!” tai Kristaps.
Kū tī redzēt? Kur aizīt?
Ite Kristaps Rasims pīduovoj daudz dažaiduoku variantu vysom gaumem.
- Dobys parks “Nūmiernis vaļns” – cylvāka mozskorts dobys skaistums.
- Kulturviesturis centrs “Līču mājas” – bez nazkodejūs laiku (paguotnis) nav laiku iz prīšku (nuokūtnis)! I iz tū vysu vēļ var apsavērt i interaktivā veidā!
- “Latgolys šmakovkys” dadzynuotova – myusu kulinarejis montuojuma naatjemama sastuovdaļa. Taipat juoizstaigoj ari Malnovys muižys parks!
- “Ošu mājas” – pastaiga kūpā ar sovvalis zyrgim i vieršim!
- Sportiski izakustēt aktivuos atpyutys parkā “Zīdūņs”!
- Apsavērt Kuorsovys vertikālū aba sakralū pusi – bazneicys.
- Izstaigojit ari Kuorsovu gida pavadeibā – var izzynuot cīši daudz nadzierdātu i interesantu faktu!
Kur paēst?
Kristaps vīnnūzeimeigi īsoka sātys restoranu “Dzīles”, kurā var sajust garšu niansis kai smolkuokajā Parizis restoranā – tik vēļ ar pīvīnuotū vierteibu!
Kur palikt?
Kristaps padūmuojs ari par tuoluokajim gostim, kurim vajadzēs naktssātu. Jis īsoka palikt gostu sātā “Eglaine”, kur var i izapērt, i kuorteigi izagulēt, atpyutys vītā “Pasaka”, kur var padzeivuot rūkeišu sātā, motelī “Aka” voi gostu sātā “Rītupes stārķi”.
“Izaklausa piec baigi lobuo plana! Iz vysom vītom, prūtams, pyrma tuo pīzvonit, lai sarunuotu, kas i kai. A pa ceļam klausitēs grupu “Rupuči”, partū ka myusūs kotrā dzeivoj bārns – vajag atļaut jam izaprīcuot! Lai breineigs laiks munā duorgajā Kuorsovā!” vielej Kristaps Rasims.


text:
Latgalīšu literaturys raidīroksts “Puslopys” ir myusdīnu latgalīšu literaturys puslopu puorškūrsteišona – apsarunuošona ar autorim par raksteišonu, volūdu, kasdīnu i dzeivi kai taidu. “Puslopys” aicynoj īsaklauseit ari latgaliski pīraksteitūs dorbūs voi tūs fragmentūs pošu autoru skaitejumūs, taipat kotrā sasatikšonys reizē tūp vīna jaunys dzīsmis skice ar satyktuo autora tekstu.
Itūreiz raidīrokstā “Puslopys” Aija Mikele.
Dzymuse Rēzeknis nūvoda Muokuļkolna pogostā, Aija Mikele ir vairuoku romanu autore (daudzi dorbi publicāti ari ar uzvuordu Zuja), publiciejusēs ari vairuokūs kūpkruojumūs, par pīmāru, literaturys almanahā “Olūts”.
Skaiteit Aija īsavuicejuse jau 4 godu vacumā, bet pyrmais dzejūļs rodīs, kod jai bejuši 6 godi. Dzeju turpynuojuse raksteit ari školys godūs. “Tod, kod beja ostoituos klasis aba “pa jaunam” 9. klasis izlaidums, es sovom draudzinem saceju – kod izaugšu lela, raksteišu gruomotys. Beja taida puorlīceiba,” soka Aija, dasaceidama, ka pyrmū romanu pīrakstejuse “Latvijas Avīzes” konkursam “Lata romāns”. I ar pyrmū romanu “Piepildi savus sapņus” (2002) tykuse ari uzvarātuoju vydā. Aija pārn uzjimta Latvejis Rakstnīku savīneibā i itūšaļt ir deveņu kriminalromanu autore. Jei roksta ari stuostus, dzeju i lugys, ir literatu bīdreibys “Latgales ūdensroze” vadeituoja i kai žurnaliste struodoj laikrokstā “Rēzeknes Vēstis”. Taipat navar napīminēt ari tū, ka Aija ir absolvējuse Daugovpiļs Universitatis Fizikys i matematikys fakultati. “Principā fiziki i liriki taidā veidā vysā daudzi atsaškir. Nu taišni tī pasnīdzieji i jo eipaši vīns teoretiskuos fizikys pasnīdziejs īmuocēja myus dūmuot i analizēt, i deļtuo varbyut ari tī detektivi koč kai vīgļuok rokstīs.”
Romana sižets Aijai atīt ar tuo suokumu i golu, kai ari ar varūņu vuordim, nu poša romana gaita vaira naasūt cik daudzi juos puorziņā. “Jī poši dzeivojās i es tik rokstu. [..]
šaļtim tys, kas tymā dorbā pasaruoda, maņ ari pošai ir taids kai atkluojums, kū tī varūni tī sadora.”
Aija nasliep, ir reizis, kod rakstnīks ir kai tys, kurs īsaver laikūs iz prīšku i juo pīraksteitais dorbs piečuok izaruoda, ka var byut i cīši eistyns. “Maņ tai beja, kod raksteju ari stuostus, kas beja vītejā avīzē daudzi publicāti. Tī beja vīns stuosts par vīnu lauku apleicīni, kur nalegali ražuoja kandžu, kuru piec tam uzdeve kai lobu grādeigū dzierīni i puorvoduoja pīna mašynuos. Piečuok, kod stuosts jau beja nūpublicāts, piec puora mienešu atsakluoja, ka koč kur Latgolā eistyn ir leidzeiga shema.”
Koč ari Aijis dzymtuo volūda ir taišni latgalīšu, dorbus jei roksta kai latvīšu literarajā volūdā, tai i latgaliski. Romani puorsvorā tūp latvyski, nu stuosti – latgaliski. “Tys dorbs atīt taidā volūdā, kaidā jis prosuos iz papeira.”
Ar latgalīšu literaturys autorim sasarunoj muzikis, viesturnīks Arņs Slobožanins i projektu vadeituoja, latgalīšu volūdys popularizātuoja Edeite Husare.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Par LgSC i dzeivi!
Prīks, ka taida organizaceja kai Latgolys Sutdentu centrs oficiali dorbojās jau pīcus godus! Kai i vysim ari myus, vislobuok saīt tys, kū grybīs dareit, navys tys, kū vajadzātu. Vyslobuok ir tod, kod „grybīs” i „vajadzātu” sakreit!
Jau seņ jutom, ka vajag vīnu atpyutys vokoru, kuramā varātu dareit, vysu, kū grybīs. Nikaidu atskaitu, trešū personu tikai mes poši LgSC bīdri i aktivisti. I mudri vin acaroda ari „vajadzātu”- 2.novembris LgSC dibinuošonys goda dīna.
Pasuokuma formats tyka izvālāts kokteilu vokors- breiva sarunu i sajyutu baudeišona. Vysa centrā mes poši i kaids kruosains, spilgts dzierīns. Kokteils ir breivbilets ceļojumam laikā i telpā, pasauļa pilsūns, taipoš, kai i pa laikam mes poši. Kokteilu vokori parosti izavieršās cīši draudzeigi, i dinamiski, myusejais ari saguo cīši breineigs. Entuziasma pīplyudums vysai nuokušajai nedelei!
Cīši pateikami beja apsazynuot, ka ari cytuos vītuos Daugpilī i Reigā arī teik svynāta LgSC jubileja. Sasadzīduošonā caur Skypu ar Daugpils biroju, man līkās, ka bejom skaļuokī i stypruokī. (Ite Vita var napīkrist . ) Prauda gitarys myusim nabeja, bet kaidi bolsi! Acakluoja jauni talanti!
Es vaira nastuosteišu, kas i kai tī beja, deļ tam, ka itys nūtykums beja deļ seva! Ka grybit zynuot, nuokušū raizi atnuocit poši!
Puča pļovā aug i zīd na deļ sīna kozys, gūvs voi ļaužu, a deļ seva. Zīd, ir skaista i pateik cytim! Taipoš ir ar cylvāku, tykai tod, kod jis dzeivoj deļ seva, ir patīss i labsirdeigs – jis ir skaists. I taipoš ir ar saimi, organizaceju, valsti!
Lai myusim vysim ari iz prīšku izadūd byut patīsim i skaistim, tod ari vyss puorejais izadūs. Lobais pīvalk lobū! Lai jyusim īdvesmojūši reiti i lobys dīnys! Paļdis par īspieju darbuotīs LgSC i par breineigajim cylvāku i sajyutu kokteilim!
Bildē LgSC aktiviste Ilze- vinkuorša, pozitiva i skaista!


text:
Latgola ci Latgale – kai pareizuok raksteit?
Roksta autors: Sandra Ūdre
Ik pa laikam latgalīšu vydā aktualizejās vaicuojums, kai pareizuok raksteit – Latgola ci Latgale, partū ka runā var dzierdēt obejus. Portals lakuga.lv skaidroj, kuru nu itūs variantu lobuok lītuot, rokstūt latgaliski.
Latgolys vuords pīraksteits jau 11. godu symta
Senejūs latgaļu apdzeivuotuos teritorejis (niulenejuo Vydzeme i Latgola kūpā) apzeimuojums ЛъTbroлa (juolosa: Lētigola) pyrmū reizi lītuots tai saucamajā Nestora hronikā “ПoBecTb BpeMeHHыx лeT”. Ilgu laiku par hronikys autoru pīzyna Kijevys Pečoru klūstera mūku Nestoru. Bet jis ap 1113. godu voldūšuo kņaza interesēs viņ apkūpuoja, redigēja i turpynuoja 1093. godā sastuodeitu hroniku, papyldynuodams ar cytom Krīvzemis i Bizantejis tradicejā saraksteitajom.
Rokstūs nūstyprynuota tradiceja
Vuordu Latgola latgalīšu inteligeņce rokstūs lītoj nu 20. godu symta suoku. Paškūrstūt pyrmūs latgalīšu gazetu “Gaisma” (1905–1906), “Auseklis” (1906–1907), “Sakla” (1906), navar atrast vuorda Latgola. Fraņcs Kemps roksta Latgalija, “Auseklī” zinis nu Latgolys i baļtīšu vītom salyktys rubrikā Latwiszûs/ Pi latvisim, sovutīs “Saklā” izteik ar vuprdu dzimtine. Bet jau pyrmajā “Drywys” numerī 1908. gods 15. majā atrūnams Latgola, i tuoļuok 20.–30. godu presē konsekventi lītuots.
Ir vairuoki izdavumi ar Latgola nūsaukumā – laikroksti “Latgolas Vōrds”, “Latgolas Dorbs”, “Latgolas Socialdemokrats”, “Latgolas Sorgs”, “Jaunō Latgola”, “Latgolas Bolss” (emigracejā); žurnali “Latgolas Škola”, “Latgolas Zemkūpis”, “Latgolas Lauksaimnīks”. Ari 1933. gods normativajā Pītera Stroda “Pareizraksteibas vuordneicā”, vītvuordu dalykumā, atrūnams vuords Latgola.
Myusu dīnuos latgalīšu runuos, ari dzīšmu i dzejūļu tekstūs dzierdīs Latgale, Latgaleite. Volūdnīkim itymā vaicuojumā streidu nav, oficialam argumentam var kolpuot ari “Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumu” īvoda teksts, ari Latvejis Republikys Satversmis latgaliskajā puorlykumā lītuots Latgola.
Naoficials arguments – asociacejis
Latvīšu volūdā vuordam gals/gols ir daudz nūzeimu, plašuokajā Kārļa Mīlenbaha i Jāņa Endzelīna “Latviešu valodas vārdnīcā” registrātys 18 nūzeimis, vīna nū jūs atsatīc iz nūsaceitys teritorejis, apleicīnis apzeimuojumu. Latvejā ir vītvuordi, kas darynuoti kai saliktini ar ūtrū komponentu gals/gols, koč voi Sakstagols par pīmāru. Prūtams, vuordim ar -gale/-gola tys pats gols pamatā, viņ puormeita golūtne.
Obejim vuordim Latgola/Latgale vajadzātu byut absolutim sinonimim. Atškireiba ir asociacejuos, kas reizem ir pavysam individuala līta. Latgolys gadejumā tei asociaceja ari ir par golu teritorejis nūzeimē, bet ar Latgali rūnās asociaceja par gaļu. Dūmojams, te pat nav vajadzeigi psiholingvistiski eksperimenti. Regiona, vaļsti veidojūšys teritorejis nūsaukumam navajadzātu radeit taidys asociacejis. Partū latgalīšu inteligeņcis vydā ir naraksteita vīnuošonuos konsekventi lītuot viņ vuordu Latgola.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Putruomu dasys
Putruomu dasys — nu ašņa gatavātys dasys ar ozboru, latgaļu nacionalais iedīņs. Latgolā putruomu dasys taisa na viņ nu ašņa, a masā ījauc taipoš vyrtu ozboru, vyrtys buļbis i grabšus (laidynuotus cyuku vysdpusis taukus). Cīši svareiga latgaļu putruomu dasu sadordaļa — muorineite aba smerška (smuordeigs vīngadeigs auguojs zylim zīdenim), jū putruomu dasom dalīk bīzmynai. Itū masu pylda zornuos i līk ceplī iz rudzu cysu sutynuotūs. Piec izsutynuošonys līk kambarī atsoltu. Pyrma dūšonys da goldam sagrīž piersta bīzuma škēlem i pacap ar lašini.


text:
Jevğēnijs Ļeonovs
Jevğēnijs Ļeonovs (krīvu: EBreHий ПaBлoBич ЛeoHoB; pīdzims 1926 goda rudiņa m. 2.d, nūmyrs 1994 goda jaunagoda m. 29.d) beja padūmu kina i teatra aktīrs.
Dzeive[pataiseit | labot pirmkodu]
Dzimis Moskovā, Jevğēnijs Ļeonovs Ūtruo Pasauļa Kora laikā ar vysu saimi struodova īrūču i aviacejis ryupneicā. Piec kora beiguom, jis suoka vuiceitīs Moskovys Muokslys Teatra skūlā.[1]
Dorbs[pataiseit | labot pirmkodu]
Ļeonovs suoka sovu teatra darbeibu ar lūmom vītiejo mārūga teatrūs. Nu 1948 ļeidz 1968 godam jis uzastuoja Konstantina Staņislavska teatrī. Tod jis sešus godus beja Moskovys Vladimira Majakovska teatra aktīrs ļeidz 1974 godā, Ļeonovs puorguoja uz teatri Ļenkom. Tur jis struodova vysu sovu atļikušū teatra karjeru.[2]
Aktīra karjera kinā beja cīši darbeiga. Jis jāme daļeibu vaira nakai 100 filmuos, gon kai aktīrs, gon kai lūmu īrunuotuojs. Ļeonova zinuomuokū filmu storpā iraid taidys filmys, kai - "Veiksmys dženteļmeni", "Rudiņa maratons", "Boltkrīvejis staceja", "Kin-dza-dza!, "Premeja" i "Afoņa". Aktīra talants ļuove Ļeonovam veiksmeigi īzajust gon vīnkuoršu i jautru tālu lūmuos, gon paruodeit sevi drāmys pilnuos filmuos.[3]
Bolvys i sasnīgumi[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1976 - PSRS Vaļsts premeja por Vasiļa Potapova lūmu filmā "Premeja"
- 1978 - PSRS Tautys Skatuvis muokslinīks
- 1979 - itaļīšu žurnaļistu premeja por lobuokū veirīšu lūmu Venecejis kinofestivalā (filma "Rudiņa maratons")
- 1986 - Ļeņina Ordeņs


text:
Cytaidi latviskais dora veinu i olu
Latgolā tur gūdā seņču tradicejis, i tuos muok ari pylnveiduot, pīškirūt godūs puorbaudeitom lītom ari myusu dīnu vierteibys. Ituos sezonys pīktajā stuostā teik skrupulozi izzynuoti ols i veina dareišonys procesi.
Latgalīšu dzejnīks Valentins Lukaševičs vad iz Leiksnys pogosta Mīštelim, kur “Ābelīšu” sātys saiminīks Arvīds Ratnieks vuiceis Latgolys pietnīkam veina dareišonys procesa pošus pamatus. Obeji kūpā gatavēs uobeļu sulu, kurai vāluok juopalīk par uobeļu veinu. “Ābelīšu” sātu narūtoj vīns skaists veina duorzs, kas realitatē ir uobeļduorzs, nu ari kotrs kuorms saimisteibā ir ar interesantu viesturi, veidojūt saimis dīnysgruomotu. Kad veins byus nūbaudeits, Valentins brauks iz Zīmeļlatgolu, Bieržpili pi Daiņa Rakstiņa. Juo “Kolnasātys” ols jau īmontuojs daudzu tierdzeņu apmaklātuoju iņteresi i nūvodā ir labi zynoms. Raidejums puorsalīcynuos, ka saimē kotram sova līta zynoma i dorama, kab process nūtyktu veiksmeigai – sovs darbeņš mozajam Juoņam i ryupeigys saimineicys zynuošonys i dareišonys dorbu daļa pīdar Daiņa dzeivisbīdrei Ilonai.


text:
Apvīneibys “Latgalīšu reps” video “Skots pa lūgu”. Tys filmāts Latvejis vacuokajā piļsātā Ludzā i teik dasaceits kai pyrmais īskots apvīneibys tūpūšajā albumā “Žārei gaļi”.
Apvīneibys puorstuovs Ivo Grigalis stuosta, ka “Latgalīšu reps” ir atdzims, pasasokūt Ivo i Didzim, kurūs vīnoj draudzeiba, muzyka i kūpeigs mierkis: īraksteit jaunu, kvalitativu repu latgalīšu volūdā.
Grupys nūsaukums rodīs jau tuolajā 2003. godā, kod jauns i ambiciozs jaunieklis Ivo nu Ludzys īraksteja sovu pyrmū dzīsmi “Vysu, kū tu saskoti”. Tūreiz repa īroksts latgalīšu volūdā ceļuoja nu rūkys rūkā, cikom tyka Radio SWH “Lāga” topā i tautā tyka nūsaukts par “Latgalīšu repu”.
Pasasokūt intervejai raidejumā “Pi myusim Latgolā”, Ivo roduos īdviesme atsagrīzt Latgolys muzykys industrejā i īraksteit koč kū jaunu. Itūšaļt apvīneibai “Latgalīšu reps” jau ir radeiti vairuoki demo īroksti. Pasasokūt myusu dīnu vareibom, puiši tyc – “Latgalīšu reps” atdzims.


text:
- Veikals
- Žurnali
A12 (jūnijs, jūlijs 2016; Nr. 24)
Latvīšu i karēļu medeibu atskireibys.
Kai naivuli īsaver dvēselis puordzeivuojumūs - par muokslu i cilvākim Juris Jurjāns deļ A12.
Nīvīna navāg ratavuot, vāg vīnkuorši dzeivuot - Mežnīku saime.
Par myusu karaveirim nazynomā zemē - Valentins Lukaševičs.
Kurs pyrmais Latvejā īgiva sapropeli - Juoņa Briļa stuosts.
Cīms Tilžys pusē - vēsture saškiroj švakūs i ļūbej sirdstaisneigūs.
Draugi
Tyvuokuos izbraukuma tierdznīceibys vītys (ar gruomotom i muzykys diskim)
Pasyuti niu i mes pajimsim leidza!
Viļānu tiergā, Viļānu stadionā
13.11.2022 nu 7:00 stuņžu leidz 13:00
Kuorsovys Lelajā tiergā, Telegrafa ūļneicā, Kuorsova
20.11.2022 nu 7:00 stuņžu leidz 13:00
SIA "Cymuss", reg. Nr. 41503041285
Tel. Nr. +371 22002412


text:
Preiļūs apsaverama latgalīšu avangarda muokslys izstuode
Catūrtdiņ, 21. septembrī, Preiļūs, kebabneicā “Hasans”, nūtyka latgaliskys avangarda muokslys pasuokums – Gunāra Indričāna personalizstuodis “Grybātuos atminis” atkluošona. Izstuodē ir apsaverami 14 dorbi sovpateigajā i muokslinīkam rakstureigajā peintisma stylā.
Da ituo Gunārs, kuruo dzymtuo puse ir Rēzeknis nūvoda Vertukšne, vaira beja zynoms ar sovim video i audio dorbim, pazeistams kai slovonuokais latgalīšu underground kulturys aktivists. Vysā Latvejā ļauds zyna filmys “Magnetafonščiks”, “Lykuma draugi”, “Začeišu pierteņa”, kai ari populari ir Dj Guntix i “Jis i jī, kam nav bolsa” skaņdorbi, bet pādejā laikā socialajā teiklā Facebook sovu atpazeistameibu dabuojuši ari Gunāra vizualī dorbi, kuru pamatā ir ideja kai par socialom i sabīdreibā aktualom, tai ari autoram cīši personeigom temom.
Izstuodis atkluošonā muokslinīks, uzrunojūt saguojušūs i prīcojūtīs par nūtikšonu, pasadaleja ar sovom atmiņom par Preilim: “Jūprūjom jiutūs puorsteigts i šokēts, ka stuovu ite – Preiļu centrā! Pādejais muns ceļuojums beja iz Maltu…vakar… Bet nu liktiņs ir aizveds jau cytur – iz piļsātu, kas maņ patīsi pateik. Preiļūs pyrmū reizi beju pyrma aptuveni 8 godu – vedem ar tāvu pīna paraugus analizem iz laboratoreju. Preiļūs īvāruoju i īvylku paralelis ar sev seņ zynomū Maltu, īraugūt obejom apdzeivuotajom vītom rakstureigū romu tauteibys minoritati. Atausa atmiņā školys godi… Palyka sylts… Preiļūs pīdzyma muns pyrmais dāls –taitod Preili ir deveiga, lāskova piļsāta. Preiļūs “STIHL” zuodži veikalā ir lātuoki nakai Rēzeknē. Verūs, ka i muiža pamozam atdzymst. Lai slave!”
Tai kai muokslys dorbu topšonā nūzeimeiga lūma ir ari Microsoft programai Paint, kurei radeita 1985. godā, bet kurūkompaneja planavoj vaira naatteisteit i naatjaunuot. Leidza ar tū dorbi ir kai sova veida līceiba programai, ar kurū izaugušys niu jau vairuokys paaudzis. Muokslinīks izstuodis atkluošonā prīšklasejuma veidā ar programys viesturi i prīškdīnom īpazeistynuoja ari nūtikšonys gostus.
Izstuodi “Grybātuos atminis” vysi “Hasana” apmaklātuoji varēs apsavērt vysmoz mienesi, bet, ka byus iņterese, tod izstuodis ilgums tikšūt pagarynuots. Taipat ir plani, ka iz prīšku dorbi varātu byut apsaverami i cytuos vītuos Latvejā. Izstuodi organizej i atbolsta mecenati Laura i Jurs Vucāni.
Publicitatis kartenis


text:
Upītes kultūrtelpā projektu byrums
1) Namaterialuos kulturas montuojuma saglobuošona, puormontuošōna i populariziešona Upītes kultūrtelpā i Zīmeļlatgalie.
2) Kūkovas nūvoda bārnu i jaunīšu folkloras svātki Upītie
3) Folkloras kūpas "Upīte" dalība starptautiskejā folkloras festivalā Nowa Ruda, Pūlejā
4) CD - Upītes puses veiru dzīsmes
5) Latvijas Nacionālā teātra , Latvijas Leļļu teātra i Dirty Deal Teatro vīsizruodes Upītie
6) Meilys aiļu i dzīsmu festivals "Upītes Uobeļduorzs"
Sekoj informacejai i brauc gostūs
#UpītieDzei veJa uka


text:
Stopstuostu vokors "Tik nasoki mamai…" Daugovpilī
Kurš eistyns students studeju godūs nav raudzejs tikt iz sātu/pasuokumu/pi draugim/ceļojumā ar stopim? Kur braukšona tī i stuosti. Ka ir stuosti, nav kū sveci turēt zam skreinis – juosadola i juostuosta leidzeigi dūmojūšim jaunīšim! 🙂
Latgalīšu studenti ar sovim stopstuostim daleisīs Daugovpilī:
Trešdiņ, 21. aprelī 16.00 Stopiešonys stuostu vokorā “Tik nasoki mamai…” Daugovpiļs Universitatis jaunuo korpusa 215.telpā.
Nuoc ar sovu stuostu i jam leidza draugus!
ka ir vaicuojumi, zvoni: 26118413
voi roksti: vita.briska i gmail.com