text:
Zīmys Olimpiskūs spieļu dalinīki nu Latgolys
Paguojušajā svātdīnē vysu Latveju īprīcynuoja Oskara Melbārža piloteitais bobsleja četrinīks (Melbārdis/Dreiškens/Vilkaste/Strenga), teikūt pi sudobra medalis. Eipašs īmasls lapnumam beja latgalīšim – pyrmūreiz iz Zīmys Olimpiskūs spieļu pjedestala kuope latgalīts – Arvis Vilkaste.
Atsaverūt viesturē, juosecynoj, ka kūpumā Zīmys Olimpiskajuos spielēs ir pīsadalejuši apmāram 10 sportisti, kuri dzymuši Latgolā. Zeimeigi, ka vysvaira nu jim bejuši taišni bobslejisti.
Pyrmais Zīmys Olimpiskūs spēļu medaļnīks nu Latgolys ir baļtinovīts Arvis Vilkaste, kurs dzims 1989. goda 8. aprelī Bolvūs. Nūpītni nūsadorbuot ar sportu jis suoce vydsškolā. Suokumā Arvis aizaruovs ar futbolu, bet piec lobu rezultatu sasnīgšonys Bolvu rajona školānu sporta spielēs, aicynuots īsastuot Bolvu sporta školā. Vīglatletikā juo augstuokī sasnāgumi beja gūdolguotys vītys Latvejis čempionatā jaunīšim i juniorim 100 i 200 metru skriejīņūs, Latvejis junioru izlasis sastuovā izceineita 1. vīta 4×100 metru skriejīnī.
Ar bobsleju Vilkaste suoce nūsadorbuot 2010. godā. 2012. godā Oskara Melbārža piloteitajā četrinīkā tyka izceineita zalta medaļa Pasauļa čempionatā juniorim. 2013. godā Pasauļa kausa kūpviertiejumā kūpā ar Oskaru Melbārdi, Daumantu Dreiškenu i Intaru Dambi īgiuta 2. vīta.
Sovukuort pats pyrmais Latgolā dzymušais sportists Zīmys Olimpiskajuos spielēs pīsadaleja jau 1936. godā. I na tik vīnkuoršai pīsadaleja, bet beja ari Latvejis karūgnesiejs i lada hokeja komandys kapteiņs. Tys beja Leonīds Vedējs, kurs dzims 1908. godā Daugovpilī, bet vuiciejīs i sovu sportiskū karjeru atteistejs Reigā. Leidz ar īsastuošonu Latvejis Universitatē, kur studieja agronomeju, jis pīsavērse ari tymā laikā popularajai bendija spielei. Ar lada hokeju Latvejā suoce nūsadorbuot 1929. godā i vīns nu pionerim itymā jūmā beja ari Vedējs. Jis nu 1931. goda leidz 1944. godam beja komandys “Universitātes Sports” (US) golvonais apvuiceituojs i bolsts. 1937. i 1940. godā jis US sastuovā izceinejs Latvejis meistaru titulu, bet nu 1932. goda leidz 1940. godam pīsadalejs vysvaira Latvejis izlasis spielēs – treisdesmit četruos nu treisdesmit sešom, tymā skaitā ari 1936. goda Olimpiskajuos spielēs Garmišā-Partenkirhenē, kur komanda tyka pi 13./15. vītys. Latvejis izlasis panuokumi nabeja eipaši leli, bet juojam vārā, ka tymā zīmā soltuma gondreiž nabeja i hokejisti treniejuos tik vīnu dīnu iz Bābeleitis azara dabiskuo lada, primitivūs apstuokļūs bez vuortim i apmalem. Puorejī treneni pyrms nūzeimeigajom sacenseibom apsarūbežuoja tik ar vingruošonu i skriejīnim Mežaparkā uotrsliduotuoju trenera vadeibā. Piec Ūtruo pasauļa kara Leonīds Vedējs dzeivuoja ASV, kur 1995. godā ari nūguoja myužeibā.
Nuokušais sportists nu Latgolys Zīmys Olimpiskajuos spielēs pīsadaleja tik 1984. godā Sarajevā. Tys beja bobsleja styumiejs Rihards Kotāns, kurs beja dzims 1954. godā Leivuonā. Latvejā bobslejs īguoja tik 1980. godā piec Leikplesidys Olimpiskajom spielem, kod PSRS medaļu kūpviertiejumā zaudieja vuocīšim. Tys cīši napatyka tuo laika PSRS vadeituojam Leonidam Brežņevam, kurs izliems, ka vaļstī asūt juoatteista bobslejs. Jū naasūt apmīrynuojuši argumenti, ka bobslejs ir duorgs i sarežgeits sporta veids (jamūt vārā tū, ka juobyuvej trasis i bobi). Gols golā – PSRS varūt kosmosā palaist raketis, kaida problema tod asūt sataiseit bobus? Brežņeva vuords, prūtams, beja lykums i suocēs dorbs pi bobsleja atteisteibys. Lela lūma te beja taišni latvīšim – jim tyka uztycāts byuvēt bobsleja komonys, taipat par PSRS bobsleja izlasis golvonū treneri tyka apstyprynuots latvīts Rolands Upatnieks, kurs beja eistyns fanātiks. 1980. godā ar gazetu sludynuojumu paleidzeibu tyka vaicuoti ari jaunī bobslejisti. Apsazynojūt, ka suocūt jaunu sporta veidu, iz reizis nabyus īspiejams byut lobuokajim braukšonā i tehniskajuos lītuos, par tū juosakoncentrej iz īspieju byut pyrmajim spākā i uotrumā. Tys ari beja īmasls tam, ka bobslejisti tyka vaicuoti vīglatletu, eipaši daudzceiņnīku vydā. Na veļti Upatniekam bejs teicīņs, ka latvīts nikod nanūskrīs 100 metrus dreižuok par 10 sekundem, bet tū pošu distanci nūskrīs 11 sekundēs ar buļbu maisu placūs.
Pyrmajūs testūs tyka atlaseiti 16 PSRS izlasis bobslejisti, nu tim 10 beja latvīši, ari Rihards Kotāns, kurs bejs ari Latvejis čempions vīglatletikā daudzceiņā i Latvejis čempions septeņceiņā telpuos. 1981. godā PSRS izlase debitēja Eiropys čempionatā Īglsā, kur treneņūs Jānis Skrastiņs i Kotāns radeja sensaceju, sasnādzūt trasis īskriejīņa rekordu, pošuos sacenseibuos vys tik breineigi suokumā naguoja, bet ar laiku tyka sasnāgti ari pyrmī panuokumi.
Olimpiskajuos spielēs Sarajevā Kotāns beja styumiejs Zinta Ekmaņa piloteitajā četrinīkā, izceinejūt 12. vītu.
Rihards Kotāns piec sportista karjerys beigom turpynuoja dorbu kai bobsleja treners, asūt i Latvejis junioru izlasis, i Latvejis izlasis treners, itymā statusā pīsadolūt ari 1994., 1998. i 2002. goda Zīmys Olimpiskajuos spielēs. 2010. godā Kotāns puoragri nūguoja myužeibā.
Ar Latgolu saisteiti ari cyti bobslejisti:
Rēzeknīts Otomārs Rihters, kurs bejs bobsleja styumiejs 1988.g. spielēs Kalgarī (tī gon jam natyka dūta īspieja izīt iz starta), 1992.g. Albertvillā Zinta Ekmaņa ekipažā (16. vīta) i 1994. g. Lillehammerē Sanda Prūša četrinīkā (19. vīta).
Leivuonā dzymušais Egils Bojārs, kurs pīsadaleja 1998. goda Zīmys Olimpiskajuos spielēs Nagano, kur Sanda Prūša piloteitajā ekipažā tyka pi vītys Olimpiskajā sešinīkā, izceinejūt 6. vītu četrinīkūs.
Atseviškūs olūtūs nūruodeits, ka Bolvūs dzims ari bobsleja pilots Edgars Maskalāns, kurs pīsadaleja 2010. goda Olimpiskajuos spielēs Vankūverā, tūmār jis skaitams par pīdereigu Guļbinei, kas ari teik skaiteita par juo dzymtū piļsātu.
Vysleluokuo Zīmys Olimpiskūs spēļu pīredze nu rokstā pīmynātajim sportistim ir 1969. godā dzymušajam daugovpilīšam Oļegs Maļuhins, kura kontā ir 5 Olimpiskuos spielis piec kuortys. Četruos nu tom jis pīsadalejs kai biatlonists, bet 2006. godā Turīnā Maļuhins sasacente slēpuošonā.
Vysveiksmeiguokuos Olimpiskuos spielis Maļuhinam beja 1998. godā Nagano, kur jis tyka pi vasalom divejom 6. vītom – 10 kilometru sprintā i 4×7,5 kilometru stafetē. Jis ir ari da šam vīneigais Latvejis biatlonists, kurs izceinejs uzvaru Pasauļa kausa pūsmā. Tys jam izadeve 1999. godā Valkartjē pūsmā Kanadā 10 kilometru sprinta distancē, apsteidzūt labi zynomū norvēģu biatlonistu Ūli Einaru Bjerndalenu i līkūt uorzemu sporta komentietuojim palauzeit mēli, izrunojūt Daugovpiļs nūsaukumu. Tymā pošā sezonā jis jau beja tics pi 2. vītys sprintā ari Osrblī pūsmā Slovākejā.
Nu 2013. goda Maļuhins struodoj par biatlona treneri Lītovā, kur par treneri struodoj ari bejušais biatlonists Ilmārs Bricis.
Daugovpilī dzymuse ari 1998. goda Nagano Olimpiskūs spieļu dalineica, slēpuotuoja Ināra Rudko, bet Kruoslovu par sovu dzymtū piļsātu sauc slēpuotuojs Oļegs Andrejevs, kurs pīsadaleja 2006. goda Olimpiskajuos spielēs Turīnā. Rēzeknē dzymuse ari pādejūs diveju Zīmys Olimpiskūs spieļu dalineica, biatloniste Žanna Juškāne, bet juos turpmuokuos dzeivis i sporta gaitys ir saisteitys ar Alūksni.
Roksta autore: Laura Melne


c: text/html

text:
Baļtinovā realizāts projekts “Mācāmies būt par sava amata meistariem”
Pyrma goda, 1. augustā, tyka suokta projekta “Mācāmies būt par sava amata meistariem” (projekta Nr. 2013.EEZ/PP/1/MIC/015/037) realizaceja. Projekts tika finansiali atbaļsteits Islandei, Norvegejai i Lihtenšteinai, kūpiejuos projekta izmoksys beja 20637.79 EUR, nu kuru 89,98% beja Sabīdreibys integracejis fonda finansiejums.
Par projektu
Nu jau realizātais projekts “Mācāmies būt par sava amata meistariem” tyka izstruoduots Baļtinovys nūvoda bīdreibai “Sukrums”. Projekta izvierzeitais mierkis beja veicynuot socialuos atstumteibys i nabadzeibys ryskam pakļautūs dzeivuotuoju pošapzinis ceļšonu, rodūšū izaugsmi, izgleituošonu i daleibu orudi.lv darbeibā, tai stimulejūt socialū īsakļaušonu i mozynojūt navīnleidzeibu sabīdreibā.
Goda ītvorūs bīdreiba “Sukrums”, sasadorbojūt ar bīdreibom “Saulessvece” i “Kūzuls”, veice vysaida rakstura aktivitatis, kab sasnāgtu izvierzeitū projekta mierki. Kotru mienesi interesentim tyka dūta naatkuortojama vareiba apmeklēt kaidu no 11 rodūšūs darbneicu, kuruos organizēja i planavuoja kaida nu projektā īsaisteitajom bīdreibom. Bīdreiba “Sukrums” nūdrūšynuoja vareibu apmeklēt taidys rodūšuos darbneicys kai floristikys kursus i rūtyslītu gataveišonu Ingridys Olipovys vadeibā i kūkapstruodis kursus kūpā ar Raimondu Leicānu. Jaunys īmanis vuiceitīs varēja ari bīdreibys “Saulessvece” organizātajuos nūdarbeibuos, apmeklejūt šyušonys, ausšonys i origami meistardarbneicys Sandrys Pakalneitis vadeibā, smeļt zynuošonys piertsslūtu sīšonā kūpā ar Jugitu Boldāni, kai ari vuiceitīs kūpā ar Līnu Punduri gatavēt snīgaveirus i zīmeļbrīžus nu dzejis. Sovukuort bīdreibys “Kūzuls” organizātajuos nūdarbeibuos varēja izzynuot Latgolys kuknis nūslāpumus kūpā ar Ilonu Čoiču i Mūdreiti Leli, īsavuiceit sīt gordus sīrus Elvirys Bleivis vadeibā, kai ari īsapazeit ar Latvejis dobu i īvuokt čajus zīmai, konsultejūtīs ar sātys ražuotuoju Annu Danču. Kab sevkurs varātu kavētīs pateikamuos atmiņuos par kūpā pīdzeivuotū laiku i sasnāgtajim rezultatim, Omotnīku centrā izveiduota fotografeju izstuode ar spylgtuokajom šaļtim nu rodūšajom darbneicom.
Projekta ideja veiduojuos reizē ar gribiešonu īdvasmuot nūvoda ļauds byut sociali aktivuokim i vuiceitīs vys jaunys īmanis i prasmis. Kab motivātu dzeivuotuojus, bīdreiba “Sukrums” veiduoja dokumentalūs sižetus par omotnīkim, kuri ar sovu dorbu izkruosoj i sovu, i ari sev tyvūs i meiļūs cylvāku kasdīnu. Dokumentalī sižeti tyka veiduoti i par pierļuotuojom, i par piertnīku, i sveču liejieju, i motu rūtu gataveituoju i vēļ daudzim cytim unikalim i naatkuortojamim talantim. Filmejūt i apstruodojūt dokumentalūs sižetus, bīdreiba “Sukrums” īpazyna sova nūvoda rodūšūs ļauds i apsazynuoja, cik patīseibā apleik ir daudz talanteigu omotnīku, par kuru prasmem cyti nimoz nazyna.
Taipat projekta ītvorūs tyka reikuoti VID izgleitojūši informativī seminari, kurymūs sevkurs varēja atrysynuot naskaidrūs vaicuojumus, kab sovu saimnīcyskū darbeibu veiktu lykumeigi. Seminarus vadeja Irina Markova, kura ir specialiste itaida rakstura vaicuojumu rysynuošonā.
Emocejom i īspaidim vysboguotuokais beja pīredzis apmainis braucīņs, kur sevkurs smēlēs jaunys idejis i īdvasmu, kab veicynuotu sovu rodūšū izaugsmi. Pīdzeivuojumim i īspaidim boguotajā dīnā tyka braukts iz Kroma kolnu, vērtīs, kai, sekojūt sovim sapynim, ļauds ir imitiejuši 9. – 13. gs. kulturvidi i īsaistejuši sovuos aktivitatēs daudzus vysaidu omota prasmu pīkūpiejus, kab kūpeigai veiduotu montuojumu cytom paaudzem. Gastejūt pi pūdnīka Ilmara Veceļa, sevkurs varēja uzjimt pozitivu energejis luodeņu, vārojūt meistara rūku veikleibu, i apbreina pylnom acim redzēt Ilmarā apjiemeibu i mīlesteibu pret sovu dorbu. Pīredzis braucīņa nūslāgumā tyka sajimtys pozitivys emocejis kūpā ar bīdreibu “Ūdenszīmes” Kaldubruņu školā. Pasasokūt bīdreibai “Ūdenszīmes”, tyka styprynuota apziņa, ka nivīns lobais dorbs nav mozsvareigs i, kab sasnāgtu vys jaunus pīredzis apvuoršņus, vajadzeiga naatlaideiba i ticeiba sovim spākim.
Gods paskriejs namonūt, padareits i pīdzeivuots ir daudz. Bīdreiba “Sukrums” skaita, ka, kūpeigi dorbojūtīs, kotrs mozais nūvodeņš var byut dyžans – ar panuokumim, rodūšim ļaudim, naizseikstūšu energeju i lelim dorbim.
Sadarbeiba turpynuosīs
Bīdreiba “Saulessvece” ar bīdreibu “Sukrums” sadarbeibu jau izveiduojuse seņ, partū kotra vareiba styprynuot sovstarpiejuos attīceibys teik izmontuota. Kai vīns nu kūpiejim sadarbeibys rezultatim ir virtualuo e-kataloga orudi.lv izstruode. Bīdreiba “Saulessvece” lepojās ar sova pogosteņa kuplū omotnīku skaitu i daleiba projektā “Mācāmies būt par sava amata meistariem” deve breineigu vareibu sovuos zynuošonuos i boguotajā pīredzis kluostā daleitīs ar cytim. “Mums nabeja šaubu, ka projektā nūteikti ir juopīsadola,” soka Siļveja Ločmele, bīdreibys “Saulessvece” prīšksādātuoja.
Siļveja Ločmele ar projekta sasnāgtajim rezultatim ir apmīrynuota i soka, ka projekts “Mācāmies būt par sava amata meistariem” sadarbeibys saitis ar bīdreibu “Sukrums” ir styprynuojs i, prūtams, ka var symtprocenteigai apgolvuot, ka itys nabyus pādejais kūpeigais projekts. Kūpeigai apsavīnojūt dažaidu ideju realiziešonai bīdreibu spāks, zynuošonys i reizē ar tū pieredze tik vairojās.
“Viertejūt kūpiejū sajimtū nu projekta realizacejis, juouzsver, ka pīredze, kas ir sajimta ir naatsverama, ir īpazeiti tyvuokuos apleicīnis omotnīki i styprynuots lepnums par myusu pošu talanteigajim ļaudim,” uzsver Siļveja Ločmele.
Sajimta naatsverama pīredze
Kotram pogosteņam pīmeit sova unikalitatis dzierksts. Sovu darbeibu bīdreiba “Kūzuls” suoce 2006. gadā par sovu golvonū mierki pastotūt sabīdreibys interesis veicynuošonu par tradicionaluo kulturys montuojuma saglobuošonu, paleidzūt atjaunuot pošapziņu, apsazynojūt sevi par goreigi boguotu tautu, kai ari īsaisteit socialuos atstumteibys ryskam pakļautūs dzeivuotuojus pogosta dzeivis aktivitatēs.
Bīdreiba “Kūzuls” projekta “Mācāmies būt par sava amata meistariem” ītvorūs nūorganizēja rodūšuos darbneicys, kas deve vareibu popularizēt vītiejūs omotnīku omota prasmis, nu rodūšūs darbneicu apmaklātuojim tikt pi jaunu īmaņu i zynuošonu. “Kūpeigai organizejūt rodūšuos darbneicys sajēmem pīredzi i rodom jaunys idejis. I ir lela prīca, ka sovus talantus mes varam paruodeit ari pasauļam,” soka bīdreibys “Kūzuls” puorstuove Valentina Kirsanova.
Bīdreibai “Kūzuls” itys beja pyrmais lelais projekts, kurymā tik lelā mārā tyka veicynuota sadarbeiba ar kaidu cytu bīdreibu. Atsaverūt iz padareitū, bīdreibys puorstuovi secynoj, ka sadarbeiba ir izaveiduojuse pozitiva i, ka viņ byus taida vareiba, sadarbeibu ar bīdreibu “Sukrums” nūteikti styprynuos.
Rokstu sagataveja bīdreibys “Sukrums” puorstuovi

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Jelgovys birojs pīsadola piļsātys svātkūs
Sevkura piļsāta kotru godu sviņ sovus svātkus. Jelgovā šūgod tys nūtyka tuvuojūtīs maja beigom. Naizmainūt tradiceju, ari itymā godā Jelgovys piļsātys svātku ītvorā nūtyka svātku guojīns, kurā pīsadalieja ari LgSC bīdri i aktivisti.
24. majā, sasapuļciejūt daudzom organizacejom iz Jelgovys piļsātys svātku guojīni, ari LgSC napalyka molā stuovūt, bet jiema daleibu tymā. Apviļkdami zylūs krekleņus ar LgSC simboliku, kab atsaškiertu nu cytim, drūši ījāmam vītu svātku guojīnī. Pa ceļam uzdzīduodami latgalīšu dzīsmis i, zam Latgolys karūga ejūt, paruodiejam sevi vysai piļsātai. Tys beja lobs veids, kab vairuok cylvāku uzzynuotu par LgSC, jo Jelgovā daudzi vēļ par taidu bīdreibu nikuo nazyna. Ari guojīņa vadeituojs, saucūt vysus dalinīkus, nadaudz apmulsa un pats nariskieja izrunuot uz zeimis izraksteitū nūsaukumu „Latgolys Studentu centrs”, bet palyudza tū izdariet vīnam nu biroja bīdrim.
Piec guojīņa nūlēmem, ka ari cytus godus pīsadaliesim taidā pasuocīnī, sveicūt piļsātu – Jelgovu. Piļsātu, kuru niu varam saukt par sovu sātu!
Jelgovys biroja jaunīši


text:
Informaceja par kūpsapuļci
2019. gods 27. janvarī Kuorsovys nūvoda Malnovā Kļavu īlā 11 nūtiks “Latgolys Studentu centra” kasgadejuo bīdru kūpsapuļce, iz tū aicynuoti bīdreibys bīdri.
Īsarasšona nu pl. 14.00
pl. 14.10 – 15.00 ekskurseja pa Latgolys šmakovkys dadzynuotovu
pl. 15.00 – 15.15. registriešonuos, kopejs, čajs, capumi i sarunys
pl. 15.15 Kūpsapuļcis atkluošona
Sēdis dorba kuorteiba:
- Puorskots par bīdreibys dorbu 2018. godā
- Diskuseja par potencialū bīdreibys nūsaukuma maiņu nuokūtnē
- 2018. gods finansu puorskots
- Revidenta atzynums
- Revidenta vieliešonys
- Vaļdis vieliešonys
- Cyti vaicuojumi


text:
Aizvadeits sasadzīduošonys i danču vokors
20. aprelī LgSC Daugovpiļs birojs kūpā ar Daugavpiļs nūvoda kulturys centra folklorys kūpu „Dyrbyni” aicynuoje iz pavasara sasadzīduošonu i dančim.
Pasuocīns nūtyka Daugovpiļs nūvoda kulturys centrā, iz kuru beja puļciejušīs f/k „Dyrbyni” i LgSC Daugovpiļs biroja bīdri i draugi. Kai nūsaskaidruoje pasuocīņa laikā, „Dyrbynim” i LgSC ir daudz kūpeigu draugu.
Jamūt vārā, ka f/k „Dyrbyni” vadeituoja Anna Briška sovā laikā bejuse aktiva LgSC bīdre taipoš kai cyti „Dyrbynu” dalinīki, roduos dūma par itū pasuocīni.
Pyrmajā pasuocīņa daļā „Dyrbyni” izrytynuoja sovu deveņus godus kruotū dzīšmu komuli, i leidza dzīduot beja aicynuots sevkurs klauseituojs. Eipašus komplimentus par breineigū bolsu izapelneja LgSC jaunuos vaļdis prīkšsādātuojis vītnīks Jurs Kučinskis.
Piec cīnuošonuos ar syltu čaju i gordumim suocēs vokora kulminaceja – danči. Jau īprīkš reklamejūt pasuocīni portalā facebook.com, Anna Briška komentarūs raksteja, ka naz voi saīs doncuot krakovjaku, ka byus moz puišu. Tūmār beiguos puišu beja vaira i krakovjaks tyka izdoncuots, pat natradicionalūs savīnojumūs, kod leluokajom doncuotuojom tyka pa divim puišim.
Kurš klupa, kurš kryta, bet īskandynojūt Jura dīnu, danči tika īsavuiceiti gūdam.
Pasuocīņa nūslāgumā dasavīnuoja Kruoslovys Rūmys katuoļu draudzis vikars Rodions Doļa, kurš kūpā ar „Dyrbynim” spielieja kūkli i dzīduoja dzīsmes.
Juopīzeimoj, ka LgSC Daugovpiļs birojam jau īprīkš izaveiduojuse veiksmeiga sadarbeiba gon ar f/k „Dyrbyni”, gon ar prīsteri Rodionu Doļu, kurš ar sovu skaneigū kūkli gastejs ari „Štabikā”.
LgSC Daugovpiļs birojs soka lelu paļdis f/k „Dyrbyni”, Daugovpiļs nūvoda kulturys centram, prīsteram Rodionam Doļam par atbolstu. Paļdis vysim, kas atguoje. Eipašs paļdis Vitai Briškai par pasuocīņa īmyužynuošonu biļdēs. Ceram iz tuoluoku sadarbeibu.
Gunta Nagle


text:
Jaunā raidejumā apsavērs latgalīšu kulturtelpys problemvaicuojumus
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa” izveiduojuse jaunu raidejumu cyklu “PUORMEJIS”, kurymā tiks runuots par izmaiņom Latgolys sociali ekonomiskajūs, sabīdryski politiskajūs i kulturys procesūs. Kūpumā paradzāti pīci raidejumi, portalu lakuga.lv informej bīdreibys puorstuovs Guntis Rasims.
Raidejumu cykla “PUORMEJIS” mierkis ir styprynuot nacionalū kultūrtelpu Latgolys latvīšu volūdā, vaļstiskū apziņu, kritiskū dūmuošonu, kai ari sabīdreibys salīdeiteibu iz latgalīšu volūdys pamata. Raidejumūs tiks analizātys itaidys temys kai latgaliskuo kulturtelpa i volūda, pīrūbežys medeju telpa, ekonomika i uzjiemiejdarbeiba, Eiropys Savīneibys uorejuo rūbeža, administrativi teritorialuo reforma.
Pīcu raidejumu cykls “PUORMEJIS” paradzāts kai pīci sūli, lai raideit, apzynuot i atrast Latgolys regionam svareigūs temu realejas i tū atteisteibys vierzīņu īspiejis puormaiņu laikmatā. Latvejis austrumu regionam, Latgolai, itys ir nūpītnys puorbaudejumu laiks. Administrativi teritorialuo reforma, geopolitiskais nūvītuojums, kulturys i identitatis tradicejis, virusu pandemejis draudu i tūs potencialuos sekys, kai ari Latgolys cylvāks – ar bīži viņ vēļ naizmontuotu potencialu regiona i vaļsts izaugsmis veicynuošonā.
Pyrmajā raidejumā teik apsavārta situaceja ap latgalīšu volūdu Latgolys školuos. Voi volūda teik lītuota vuiceibu procesā? Voi tū atļaun dareit lykums? Kaida ir školu vadeibys, pedagogu, bārnu, vacuoku, īdzeivuotuoju i Izgleiteibys i zynuotnis ministris Ilgys Šuplinskys nūstuoja itymā vaicuojumā?
Raidejuma veiduotuoju komandā dorbojās Arnis Slobožaņins, Tenis Bikovskis i Māris Justs.
Projektu finansē Mediju atbalsta fonds no Latvijas valsts budžeta līdzekļiem. Par raidījumu “PUORMEJIS” saturu atbild biedrība “Latgolys Producentu Grupa”.


text:
“Pādi i piedeni” – latgalīši Jelgovā i juos apleicīnē
Gatavojūtīs Latgalīšu saītam Ūzulnīkūs, LgSC Jelgovys birojam beja uzticāts vīns lels dorbs, kura iznuokumam vajadzieja byut video ar latgalīšu cylvāku stuostim – kur jī sovā dzeivē ir atstuojuši kaidys pādus, prūti, kū jī ir izdariejuši i sasnīguši. Tai tyka uztaiseits nalela kina “Pādi i piedeni”.
Video taiseišonys idejis autore ir Ingūna Lipska, kas ari beja saīta organizatore. Taipat ari tīši ar Ingūnys paleidzeibu, mes satykom daudzus latgalīšu cylvākus, kas byutu gotovi pastuosteit par sevi. Tok ar tīm vīņ napītyka i puorejū īspiejamū video varūņu sarokstu sastuodieja poši studenti, salīkūt golvys kūpā – kas kaidu latgalīti pazeist, ar kū jis nūsadorboj, nu i tai tei kiedeitis reakceja aizguoja. Žāl, ka na vysi beja tik atsauceigi, kai grybātūs i saguoja dzierdēt ari atsacejumus. Kūpumā uzskotom, ka itaida veida projekts, kurā tūmār tyka īguļdeits daudz dorba, laika i izdūmys, beja myusim vierteiga pīredze. Deļ tuo nuokušī itaidi dorbi veiksīs vēļ lobuok. Gols golā – satykts tik daudz atsauceigu, labsirdeigu i īdvasmuojūšu latgalīšu, kuri stabili stuov ar sovom pādom gon Latgolā, gon tān jau ari Jelgovys pusē!
Pateikamu vieršonūs!
Ar sveicīnim,
Jelgovys biroja jaunīši


text:
Pasaulī vīneigajam latgaliski rokstūšajam portalam 10 godi
Itūgod paīt 10 godi nu tuos šaļts, kai sovu dorbu suoce Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv. Tys ir pasaulī vīnaigais portals, kura saturs teik veiduots tikai latgalīšu rokstu volūdā, kas dīnys viestejūt par Latgolys kulturys aktualitatem i latgaliskom nūtikšonom vysā pasaulī.
Portalu lakuga.lv 2007. godā izveiduoja jaunīšu bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ar studentu degsmi i gribiešonu puorgrīzt pasauli. Bet portala nūsaukumu “Latgalīšu Kulturys Gazeta” (saeisynuotai LaKuGa) radeja dzejnīks Valentins Lukaševičs. Oficiali lakuga.lv sovu dorbu suoce 2007. goda 14. julī.
Desmit godu pastuoviešonys laikā LaKuGa ir palykuse par latgaliskuos identitatis naatjamamu daļu i sova veida Latgolys vizeitkarti. Tymā vīnuvīt atrūnama informaceja par ituos šaļts aktualitatem latgaliskajā kulturā, latgaliski rokstūšūs literatu pyrmpubliciejumi, Latgolys muzykys grupu jaunuokuos dzīsmis i video klipi. Portala veiduotuoji lelu viereibu pīvierš sabīdreibys izgleituošonai par regiona viesturis, kulturys i volūdys vaicuojumim, pīduovojūt profesionaļu veiduotus rokstus. LaKuGā atrūnamys ari intervejis ar īvārojamom Latgolys personeibom, kai ari sabīdriskūs i kulturys darbinīku redzīni par regiona kulturys dzeivē aktualom problemom.
Ar sovu darbeibu LaKuGa pīvierš vysys Latvejis viereibu latgalīšu volūdys situacejai, taidā veidā saglobojūt, aizsorgojūt i ari atteistūt latgalīšu volūdu. Portala redaktore Laura Melne soka: “Prīca, ka LaKuGa sovys darbeibys laikā ir pīruodejuse, ka latgalīšu volūda nav tikai sātys volūda, bet tai ir ari vīta interneta teimeklī. Taipoš kai sevkurā volūdā, ari latgaliski var runuot i raksteit par vysaidom temom, tū skaidri aplīcynoj LaKuGys asameiba. Itūs godu laikā LaKuGa ir palykuse par sova veida informacejis kruotuvi par Latgolu i latgaliskū, tei ir vīta, caur kuru izzynuot Latgolu.”
LaKuGys lelū davumu itūgod nūvērtēja Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2016” žureja, pīškirūt Boņuku par latgalīšu volūdys populariziešonu.
Projekta “Latgaliešu kultūras ziņu portāls lakuga.lv” vadeituoja Vineta Vilcāne uzsver: “Asam gandareiti, ka portala skaiteituoji ir nūviertiejuši myusu dorbu i pīsadalejuši satura veiduošonā. Sovys īceris asam variejuši eistynuot, regulari pīsaistūt finansiejumu projektu konkursūs. Iz vysa leluokais paļdis Vaļsts kulturkapitala fondam, kurs myusu īceris daudzu godu garumā ir atziņs par gona vierteigom i vajadzeigom i atbaļstejs myus finansiali. Tys aplīcynoj, ka latgalīšu volūdys saglobuošona i atteisteiba ir svareiga na tikai mums pošim latgalīšim, bet vysai Latvejis sabīdreibai.”
Portala lakuga.lv jaunumim leidza var sekuot socialajos teiklūs: facebook.com/LaKuGa.lv, twitter.com/LaKuGa i draugiem.lv/lakuga.lv.
Informaceju sagataveja
Projekta “Latgaliešu kultūras ziņu portāls lakuga.lv” vadeituoja
Vineta Vilcāne


text:
Kuorsovys nūvoda pošvaļdeiba pīsaisteja Latgolys i vysys Latvejis viereibu, nūvoda pogostu centrūs i Kuorsovys piļsātā uzstuodūt īlu nūruodis latgaliski. Ar sovu pīmāru Kuorsovys nūvods ruoda – latgalīšu volūda ir dzeiva i spiej pastuovēt publiskajā telpā.
NOMINANTI:
Latgalīšu volūdys apvuiceibu video
Latgaliskūs gudreibu i ospruoteibu lopa socialajā teiklā Facebook “Latgaļu humors i dzeivis gudreibys”
Latvīšu volūdys izlūkšņu audio paraugu izdavums “Viena zeme, vieni ļaudis, nav vienāda valodiņa”
Rēzeknis veiru kors “Graidi” ar Latvejis vaļsts himnu latgaliski
SIA “Lietišķā Latgale” ar raidejumim “Breivdīnuos iz Latgolu”, “Pi myusim Latgolā” i sižetim Latvejis Radejā


text:
LgSC i SĀTA aicynoj iz vakariešonom
Rudiņa laikā, kod vysi uora dorbi beja apdareiti, senejī ļauds pa vokorim sasalaseja kūpā i dareja vysaiduokus rūkdorbus – puiši taiseja stričus, apstruoduoja kūku, mārgys – adeja, izšyva, aude. Taidu atsarasšonu vīnuvīt, dorbu i puorsoku stuosteišonu, meikļu miniešonu sauce par vakariešonu. Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj vysus interesentus pa vokorim īt ar sovim rūkdorbim iz kopejneicu SĀTA, kur sūpluok ar cytim adeit, aust, izšyut.
LgSC jaunīši novembrī i decembrī pa dorba dīnu vokorim reikuos dažaidys darbneicys – vylnys veļšonā, ausšonā, adeišonā, rūtu taiseišonā. Iz rodūšajom darbneicom var īt vysi interesenti – tuos ir par veļti. Vakareišonu laikā tiks stuosteita ari rokstu zeimu nūzeime, aizdūtys meiklis i stosteiti pastuoški, dzīduotys latgalīšu dzīsmes. Vins nu organizacejis mierkim ir saglobuot i atteisteit latgaliskos tradicejis. Senejī omoti, rūkdorbi ir vins nu tradiceju pamatim. Aicynuoti ari cyti rūkdarbnīki daleitīs ar sovom zynuošonom, taiseit sovys rodūšuos darbneicys kopejneicā SĀTA.
Vaira informacejis par rodūšūs darbneicu laikim i tematiku var izzynuot:
zvonūt iz teleponu 28362243 (Dagneja)
rokstūt iz e-postu: daugovpils@lgsc.lv


text:
Latgalīša pādi pasaulī: Eiropys celi
Pārnejuo goda juņa suokumā “Latgolys Studentu centrs” Reigā atkluoja jaunu tematiskūs pasuocīņu sereju – sarunys ar latgalīšim-pasauļa apceļuotuojim “Latgalīša pādi pasaulī”. Pyrmajā tematiskajā vokorā par sovu pīredzi, dzeivojūt uorpus Latvejis, pasadaleja divi fizmati Laura i Guntis, ar kuru paleidzeibu klauseituoji varieja aizceļuot iz Vuoceju i Kazahstanu, īsapazeistūt ar breivpruoteigūs gaitom itymuos vaļstīs, ūtrā reizē septembra beiguos kūpā ar Vitu i Ilzi devomīs iz Balkanim – ar stopim iz Bosneju i Hercegovinu, bet īprīškejā reizē caur Voldemāra i Maritys stuostim kleidom zynuotniskuos ekspedicejuos Krīvejis plašumūs.
23.02.2011. kuortejuo reize virtualam ceļuojumam! 18:30 esi aicynuots gostūs iz Tonis biroju i īsapazeit ar Egitys, Raita, Edeitis i Muorys stuostim par myusu pošu Eiropu.
„Latgalīša pādi pasaulī” ir mieginuojums izzynuot pasauļu nu cytu latgalīšu skotu punkta: kulturu sovpateibys, vītys, kas juoradz, cylvāki cytuos zemēs i vēļ i vēļ!
Bīdreibys 2008.- 2011. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs, i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu.


text:
Latgalītis ašņabolss. Saruna ar Eviju Martukāni-Laganovsku
Intervejis autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Evija Martukāne-Laganovska “Latgolys prozys skaitejumūs 2021” ar stuostu “Paps” ījēme 2. vītu. Jei ir Latvejis Nacionaluos enciklopedejis redaktore, tok vysaidūs žurnalūs i škārsteiklā skaitomi juos stuostus i rokstus, īprīšk jau pīsadalejuse i Reigys, i Kūrzemis prozys skaitejumūs. Evija ir cālusīs nu Jākubpiļs, tān dzeivoj Reigā, tok ar vysu dvēseli i piec ašņabolsa jiutās kai latgalīte.
Pastuostit par sevi vairuok! Ar kū nūsadorbojat?
Asu cylvāks, kas dzims Latgolā, a leluokū daļu pavadejs Reigā. Piec izgleiteibys asu filologe, beiguse Latvejis Universitatis Filologejis fakultati, piec tam vysaidi kursi, Līpuojis Universitatis Rakstnīceibys studejis. Pošlaik LU studeju doktoranturys programā “Valodas un kultūru studijas”. Bet raksteišona nikod nav bejuse profeseja, a taida suonu līta. Taišni iz raksteišonys variešonu lelais pagrīzīņs beja studejis Līpuojā. Tys īdeve vairuok īdvesmis i puorlīceibys par sevi.
Pādejūs treis godūs struodoju par redaktori Latvejis Nacionalajā enciklopedejā, munā puorziņā leluokūtīs muokslys i kulturys lītys, bet ari, pīmāram, medicina. Pyrma tuo – dorbs tulkuošonys birojā, Vaļsts volūdys centrā (tūlaik tys beja Tulkuošonys i terminologejis centrs). Byuteibā muna pamatprofeseja – redaktore.
Voi muokslys, literaturys radeišonu var īsavuiceit? Cik lela nūzeime ir rakstnīceibys studejom, kab saītu rakstnīks?
Raksteit var, prūtams, bez vysu rakstnīceibys studeju – cylvākam ir talants i jis vīnkuorši roksta. I talants voi nu ir, voi nu nav. Myusu kursā nabeja nivīna “nulleitis”, vysi jī jau koč kū vairuok ci mozuok beja rakstejuši, publiciejušīs. Partū nav runa par īvuiceišonu raksteit. A studejis īdūd plašuoku kūpskotu iz literaturu – iz procesim, iz žanrim, iz vysaidim raksteišonys veidim i stilim. Studeju procesā mes rakstejom i dzeju, i prozu, i dramaturgeju, beja ari vareiba paraudzeit sevi kritikā, respektivi, īdūd tev tū intelektualū bagažu i papyldu bonusus, padora rokstūšū cylvāku inteligentuoku.
Maņ tei beja vareiba sevi paraudzeit vysaidūs žanrūs. Mums beja dzejis lekcejis, es da ituo dzeju vyspuor nabeju rakstejuse. Dabuoju īskotu dzejis ritmūs, pantmārūs, pasatrenieju raksteit.
Jākubpils vairs nav Latgola. Kai ir dzeivuot sūpluok Latgolai ar latgaliskom saknem? Kai juos izapauž?
Jākubpilīši ari nagrib, kab jūs skaiteitu par latgalīšim. Ar mani ir taišni preteji – saucu sevi par taidu kai Latgolys “produktu” voi vīnkuorši par latgalīti. Vysa muna dzymta tok īt nu Latgolys, da 14 godu Jākubpilī, piec tam Reigā. Da ituo tik cīšu pīsaisti najiutu. Vuicūtīs Līpuojā, pabeju Kūrzemē, kas ir breineiga, bet ašņabolsu jiutu Latgolā.
Tū identitatis sajiutu sajutu vīnā braucīnī pa Latgolu. Pat ar tū vysu, ka maņ tei saikne bejuse puorrauta, Latgolā jiutūs kai sātā. Ir manī tys ašņabolss, varbyut cīš poetiski pasaceju, bet cīš izteikti es tū jiutu.
Tys latgaliskais īt nu cylvāku ar sirsneibu. Ari Reigā, kod sateiku sovys pusis cylvākus, mes cīš dreiži vīns ar ūtru sasaprūtam. Taids vīns klikstīņs, i vyss aizīt.
Ar latgalīšim vysod celi krystuojušīs, cik kolegu bejs nu Latgolys. Tys ari ticeibys vaicuojumūs, asu guojuse iz Aglyunu svātceļuojumūs, ari caur bazneicu saīt saikne ar draugim i rodim. Tys kas dziļuoks. Cikom beja dzeivs vactāvs, mani cīš pīsaisteja Latgolai.
Nu kurys pusis ir jiusu latgaliskuos saknis?
Asu nu Jākubpiļs, tān maņ tī vacuoki dzeivoj. Originalā myusu uzvuords ir “Mortukāni”, partū ka cytim rodim uzvuords ar “o”. Muni vactāvi īt nu Mežavydu, obeji uzvuordā Martukāns – vīns dzeivuoja Bolvūs, ūtrys – Jākubpilī i vysu myužu draudzējuos. Tai muni vacuoki jau bierneibā sasapazyna. Kod jī apsapreceja, mamai navajadzēja puormeit uzvuordu. Munu uzvuordu, laikam kaidys puorsaraksteišonys deļ, roksta kai kurā vītā – “Mortukāns” ci “Martukāns”.
Ontons Rupaiņs ir cīš zynoms rakstnīks Latgolā, jis ir ari muns radinīks, vactāva bruolāns. Par itū maņ rodi ir daudz stuostejuši. Juo romanā “Baltie tēvi” asūte izstuosteita myusu dzymtys viesture.
Maņ bīži ari prosa, voi naasu radineica rakstnīkam Jezupam Laganovskam. Tys ir muna veira uzvuords, asu juo rodim prasejuse, jī atbiļdēja nā.
Varbyut ari raksteišona ir sova veida dzymtys suoktuo turpynuošona?
Varātu byut. Bet jis ir vīneigais rokstūšais cylvāks munūs rodūs. Bet jis beja ari dirigents i komponists, beidzs konservatoreju.
Kuorī dzīžu nu 2007. gods, kaidus 10 godus kamerkuorī “Muklājs”, pādejūs godūs Garkalnis jauktajā kuorī “Pa Saulei”. Ar kuori “Muklājs” īrakstejom latgalīšu dzīšmu albumu “Ar Laimeņu runojūt”, diskā īkļauta ari Latgalīšu kulturys bolvu “Boņuks 2014” nominacejā “Lobuokais snāgums akademiskajā muzykā” uzvariejušuo dzīsme – Riharda Dubrys “Tu skaistō Dīva dōrza rūze”. Albums ari dabuoja “Boņuku 2016” par 2016. gada lobuokū snāgumu akademiskajā muzykā.
Kuora muzyka i dzīduošona teišom maņ pateik, varātu saceit taids hobejs. Tān kovida i vuiceibu deļ nasaīt vyspuor nasaīt dzīduot tik daudz, kai grybātūs. Bet taišni latgalīšu muzyka beja “Muklājā”.
Voi stuosts “Paps” beja speciali konkursam raksteits voi gaideja mapeitē sovu publicitatis reizi?
Itys stuosts raksteits gona paseņ. Kod īraudzeju “Latgolys prozys skaitejumu” nūlykumu, saprotu, ka cīš atbylst nūlykumam.
Cik aktuala šudiņ Latgolā jiusu stuostā dasadūrtuo “Cīrulīšu” tēma – pīaugušī bārni sasapuļcej dzymtajā sātā, kab izlamtu par navareiguo tāva (“Cīrulīšos” mamys liktini)? Cik daudz stuostā īlykts nu dzeivē nūsavārtuo?
Stuostam ir daudz prototipu, bet raksteitajā nikod dzeivē nūsavārtū symtprocenteigi naizmontoju. Pajamu tik drupeiti nu tuos realuos situacejis.
Bet tēma aktuala gon. Vysys problemys dzeivē suocās nu tuo, ka tys vacais cylvāks nagrib braukt nu sātys paceli, a pats ar sevi vaira naspiej tikt golā. Izceļūt cylvāku nu juo vidis, skaidrys, kas nūtiks ar itū cylvāku. Partū lobuok byutu palikt sovā sātā, bet myusdīnu dinamika, kod vysi skrīn pa sovim dorbim, naļaun bārnim pasajimt par jū ryupis. Kai tik pīmini pansionatu, pi mums, Latvejā, iz reizis ar tū atsaguodoj puosoku, kai veceiti aizvad ragaveņuos iz mežu. Rītumūs puorsaceļšona iz pansionatu vacumdīnuos ir normala prakse. Bet myusu pansionati nav taidā leiminī, bet tī privatī, kas atbylstu, moksoj lelu naudu.
Kaidi tyvuokī rodūšī plāni?
Stuostu kruojums faktiski jau ir gotovs, varātu saceit, ka jau ir suocs sovu ceļu pi skaiteituoju. Par tū paļdis vysai izdevnīceibys “Latvija Mediji” redaktoru komandai. Bet teiri nu Latgolys itys ir vīneigais stuosts, jis varātu byut vīns nu atškireiguokūs. Pamatā es rokstu pavysam cytā stilā – ar humoru, daudzu stuostu vierzeituojs ir humors, ir ari rūtaleiga i zūbgaleiga ironeja – ari par sevi. Stuostūs apzynuotai bīži lītoju naīrostys vuordformys, teikumu konstrukcejis voi arhaismus, partū ka maņ redzīs, ka latvīšu volūda pādejā laikā cīš nūsaplycynoj. I, jamūt vārā, ka muna pyrmuo izgleiteiba ir baltu volūdnīceibā, grybu, kab raksteituo volūda ir boguotuoka i skaiteituojim ir interesantuok.


text:
“Pi myusim Latgolā” gastej Gaļānūs pi Martys Bindukys
Raidejums “Pi myusim Latgolā” gastej Gaļānūs, kur niu dzeivoj i struodoj titula “Latvijas lepnums” sajiemieja Marta Binduka.
Pasasokūt Martys kuņdzei, Gaļānūs niu ir rakstnīkam, filozofam i religeju pietnīkam Robertam Mūkam (eistajā vuordā Robertam Avenam) veļteits muzejs.
Paguojušuo gods golā Marta Binduka sajēme “Latvijas lepnums 2016” bolvu nominacejā “Novadnieks”. Martys kuņdze vys par itū apbolvuojumu runoj cīš pīticeigai, tok atsarūn ļauds, kurī nūviertej juos īguļdejumu bārnu izgleituošonā, Gaļānu pusis viesturis izzynuošonā i Roberta Mūka muzeja veiduošonā i vadeišonā.
Izaruod, ka, suocūt latvīšu volūdys i literaturys školuotuojis dorbu Gaļānu školā, Marta Binduka nimoz nabeja dzierdējuse Roberta Mūka vuordu. Liktiņs tai pasagrīze, ka piec Roberta Mūka atsagrīsšonys nu Amerikys, izadeve jū paaicynuot iz dzejis dīnom Gaļānūs. Tai dzyma sirsneiguo gaļānīšu draudzeiba ar Robertu Avenu i juo sīvu Elzu.
Niu, pasasokūt Martai Bindukai, Roberta Mūka vuords zynoms na viņ juo dzymtajā pusē, nu ari aiz Latgolys rūbežu.


text:
Ceļojūšais latgalīšu gruomotu golds – augusts 2012
Ceļojūšais latgalīšu gruomotu golds nav nikaida breinumaina paruodeiba, bet gon bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” iniciativa pīduovuot pierciejim dažaiduos Latvejis vītuos īspieji nūpierkt latgalīšu gruomotys i audio īrokstus nu vysaidim latgalīšu literaturys i muzykys izdeviejim, taidā veidā paleidzūt izdeviejim vīgļuok realizēt latgaliskuos precis, kuru vydā laika gaitā ir pasaruodejušs ari dažaidi suveniri, bet interesentim ārtuok nūpierkt latgaliskū literaturu i cytys lītys, kurys kasdīnā tik vīgli i vīnuvītu navar dabuot.
Gruomotu golds dorbojuos jau divejus godus i LgSC ar tū ir pīsadalejs dažaidūs gruomotu tiergūs, koncertūs, festivalūs i cytūs pasuocīņūs.
3. – 4. augustā Bolvūs muzykys festivalā “Osvalds”;
4. – 5. augustā Ludzā Ludzys 835.godu svineibuos;
6. augustā Rēzeknē – latgalīšu muzykys grupu koncertā;
7. augustā Rēzeknē – latgalīšu rakstnīku i dzejnīku cielīnī, gruomotu atvieršonys svātkūs;
10. augustā Rēzeknē – latgalīšu muzykys grupu koncertā;
13. – 15. augustā Aglyunā.
Gruomotu goldā byus vareiba tikt ari pi jaunuokajim latgaliskajim izdavumim – Tāvu zemis kalendera 2013. godam, Olūta Nr. 17 i cytim, kai ari jaunuokajim muzykys diskim nu grupys “Boltī luoči”, “Dziga”, “Jūlijs” i cytim.
Kasdīnā gruomotys i diskus var nūpierkt LgSC birojā Reigā – Antonejis īlā 8-3/6. Birojs atvārts trešdīnēs nu 17-20 (školys laika sezonā), cytā laikā sasazynojūt ar Latgolys Studentu centru lgsc@lgsc.lv.


text:
Latgolys Studentu centram jau 7 godi!
Jau itū nedeļu 2. novembrī vīna nu aktivuokajom i pazeistamuokajom Latgolys jaunīšu organizacejom – „Latgolys Studentu centrs” – svinēs sovu 7. dzimšonys dīnu. Tei ir jaunīšu kūpa, kurā kotrs ir ar sovu skatejumu par Latgolu, juos kulturu i nuokūtnis īspiejom, bet vysim ir vīna kūpeja ideja – tū vysu atteisteit i paruodeit puorejai Latvejai i pasauļam. Bīdreibys panuokumu atslāga ir darbeibys vierīņs, puordrūšu, troku i reizem pat naīspiejamu ideju eistynuošona.
Leidz oficialys bīdreibys nūdybynuošonai 2005. godā Latgolys entuziasti dorbuojuos kai draugu i interesentu kūpys, bet aktivuokī i uzjiemeiguokī jaunīši saprota, ka var vaira i ar leluoku vierīni. Turkluot byušona juridiskā organizacejā deve īspieju sovys idejis puorvērst projektu pīteikumūs i īsnīgt projektu konkursūs, taidā veidā dabojūt finansialu atbolstu. Jaunīši apsazynuoja, ka ir napīcīšams sabīdreibai i pošim sev (latgalīšim) atguodynuot par Latgolys boguotū kulturu i viesturi, volūdys unikalitati un sovdabeibu, taidā veidā veicynojūt pīdereibys i lapnuma izjiutys veiduošonūs par dzymtū pusi i Latveju.
LgSC pa 7 darbeibys godim ir realiziejs daudz i dažaidus projektus i pasuokumus. Nav taida latgalīša, kurš nabyutu dzierdiejs par LgSC dorbim, varbyut pat nimoz nazynūt, ka paveiktais ir taišni „Latgolys Studentu centra” aktivistu nūpalns.
Šūbreid LgSC dorbojās 4 studentu piļsātuos – Reigā, Jelgovā, Daugovpilī i Rēzeknē. Par tū, lai nu vuiceibom breivajā laikā, jaunīši varātu saīt vīnkūpus, ryupejās kotrys piļsātys biroja vadeituojs, pīduovojūt izklaidis i atpyutys pasuokumus latgaliskā gaisūtnē.
Jaunīšu motivaceja byušonai bīdreibā ir dažaida, vīnam tei ļaun sasajust tyvuok sātai (Latgolai), lobuok izprast sevi, cytam tei ir īspieja sasarunuot latgaliski i par Latgolu, īspieja rodūši izapaust i realizēt sovys īceris, īgiut jaunys prasmis i pīredzi. Tūmār pats svareiguokais byušonai LgSC ir kūpeibys sajiuta, kas ļaun apsazynuot sovu izceļsmi i volūdys boguoteibu, tei ir pīdereiba sova veida mafejai, i, prūtams, golvonais, kas vysus vīnoj, ir mīlesteiba pret Latgolu.
Svātku gaisūtnē pīduovojam īsavērt LgSC arhivā – puors biļdis nu darbeibys pošim suokumim.


text:
26. novembrī 16.00 stuņdēs Andreja Upīša memorialajā muzejā Reigā (Breiveibys īlā 38–4) nūtiks Sandrys Martys Grudulis autorvokors. Tys aizsuoks jaunu pasuokumu cyklu muzejā – “Ceļā uz pirmo grāmatu”.
Sandra Marta Grudule izauguse Teiču pūrā, tok jau trešū desmitgadi dzeivoj Reigā. Studiejuse pasuokumu režeju i ekonomiku, vadejuse kulturys īstuodis, struoduojuse drukuotajūs i interneta medejūs žurnalistikys i reklamys jūmā, kai ari vysaiduokus gadejuma dorbus, kas atstuoj breivu golvu dūmom. Vuicejusēs Literaruos akademejis prozys i dzejis meistardarbneicuos. Uzastuojuse ar dzejis skaitejumim “Dzejnieku liftā” performancēs, festivalā “Sansusī”, pīsadalejuse Dzejis slamūs, organizējuse Dzejis dīnu pasuokumu “Vienpatņu salidojums”, publiciejusēs presis izdavumūs. Sajāmuse golvonū bolvu pyrmajā Velgys Krilis vuordam veļteitajā konkursā. Ir ceļā iz sovu pyrmū gruomotu.
Pasuokumā Sandra Marta Grudule skaiteis dzejis tekstus latvīšu i, kai soka poša dzejneica, “sovys babys” volūdā (Teiču pūra apleicīnis latgalīšu volūdys izlūksnē) nu tūpūšuo romana dzejā, kas īsuokts raksteit ar nūsaukumu “Herbārijs”, turpynuots ar “Upe aizskalos”, tok itūšaļt kuortojās zam nūsaukuma “-ība”.
Poša autore soka: “Es zynu, kai maņ byutu juoroksta, kab jums īpasatyktu, tok maņ tam vaira nav laika. Svareiguok ir paspēt pastuosteit munys dzymtys, munys Latgolys, muna pūra i munys paaudzis stuostus i padareit tū piec īspiejis gūdeiguok, nasaudzejūt ni sevi, ni cytus. Ituo romana raksteišona maņ ir ari dzīdynuošonuos – skoborgu raušona, pyužņojūšu rānu atpliesšona, izteireišona, aizšyušona i pīdūšona – myužeigu pīdūšonu.”
“Sandra Marta Grudule roksta hiperealistiskā tīšumā i viereigumā. Juos volūdys energeja i jiuteigums pret nataisneigū voi sovaižū pasauli izstuosta tuos paaudzis stuostu, kurai itūšaļt dzejā tryucs sova bolsa. Juos Dīva nūlīgums palīk par jaunu īelpu lyugšonai, juos suopu klīdzīņs ļaun apsazynuot tū, ka itei paaudze ir cīši dzeiva i spiejeiga radeit. Apvīnojūt sovā dzejā latvīšu i latgalīšu volūdu, ari fonetiski Sandra roda jaunu dzejis laiktelpu, kurā izstuosteit myusu seņču stuostu pavysam nu cyta skotupunkta kai leidz itam. I leidz ar tū dabuot jaunu telpu dūmai, izpratnei, pīdūšonai,” tai par autori stuosta Inga Gaile.


text:
Latgaliskuo koncepts divejuos gruomotuos – par parapsihologu i vaļstsveiru
Recenzejis autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Andra Zeibota romans “Lēngaitis” par Konstantinu Raudivi 60. godu Vuocejis trymdā i Kārinys Pētersonis, Ilzys Būmanis dokumentali veiduotais kūpdorbs “Valstsvīrs Anatolijs Gorbunovs” ir gona atškireigys gruomotys. Tok obeji jūs varūni, Latgolā dzymuši latgalīši, ar sovu dorbuošonūs plašu mārūgu kulturys i sabīdryskuos telpuos atstuojuši dziļus pādus. Kai izapauž latgaliskuos saknis, caur kū, autorupruot, latgalīts reprezentej sevi uorpus latgaliskuos vidis i caur kū jū atpazeist cyti – itī vaicuojumi satyvynoj obejis gruomotys da kūpeju saskarsmis punktu.
Atškireigys skaiteituoju auditorejis
Suokumā tūmā juoīzeimej žanriskuo atškireiba storp obejom gruomotom. “Lēngaitis” ir sarežgeiti daudzsluoņains dorbs – reizē biografisks romans par pasaulī pazeistamū elektriskūs bolsu pietnīku K. Raudivi i literaturzynuotneicu Zentu Mauriņu jūs sātā Dīnvydvuocejis mozpiļsātā Bādkrocingenē, reizē filozofiski rysynojams detektivs, tok bez pakaļdzeišonuos i izmekliešonys labirintu ekšena, reizē dziļs pietejums par cylvāku psihi “vēļ divdesmit godus piec kara”. Viņ sagataveits i zynūšs skaiteituojs gotovs izsekuot romana nūtikšonom, kas, juopīzeist, vysspraiguok raisuos varūņu golvuos.
Ari gruomotu par Gorbunovu var puorskaiteit kai līceibu apkūpuojumu Latvejis vaļstiskuo statusa atgiušonys intensivajam laikam, tok gruomotys leidzautoris prīškā lykušys cylvāku. Juosoka, pi īspiejis itū gruomotu gribēs izškūrsteit ari na teksta skaiteituojis (taišni tai – na skaiteituoji!), te salykts tik daudz tautā īmīļuotuo politiķa fotografeju, ka vacuokuos paaudzis sīvītem nanūsaprīcuot. Atmūdys laikā i 90. godūs, kas maņ beja školys i studeju laiks, na reši saguoja dzierdēt frāzi “myusu Toliks nu Ludzys”, tū pat vairuok sacēja veirīši – aiz lapnuma, ka latgaliskys izceļsmis cylvāks tics “tī” tik augši. Tok sīvītem jis beja kas vairuok – kulta figura, ideals kai draudzis prīsters, tok, jamūt vārā rangu, varbyut pat kritiskai izviertiešonai napakļaunama autoritate kai arhiveiskups…
Prīstereiba
Itū arhetipiskū momentu Latgolys sīvīšu golvuos nūgivs i nūformuliejs Juoņs Streičs, jū var pīzeit par trešū leidzautoru gruomotai par A. Gorbunovu, juo vuords pasaruoda pi nūdalis par politiķa saknem Ludzys nūvoda Pyldys pogosta Juzefinovā i jam puorejuos leidzautoris uzticiejušys aizpiļdeit prīkšvuorda vītu. Kai atkluots gruomotā, savuoktī materiali J. Streiču tai īdvasmuojuši, ka jis nūskaņuots radeit sovu autonomu dorbu, lai jam radūša nūsalūbšona! Atsagrīžūt pi prīkšvuorda puslopys, J. Streičs par A. Gorbunova personeibys byuteibu soka tai: “Atklājās, ka Gorbunova personībās kodols ir priesterība. Kāda pašā būtībā ir Anatolija dzīve, un tāpēc Latvijas liktenīgajā stundā viņš bija kopā ar mums.” Ari pyrmuos nūdalis epigrafu izalasejs J. Streičs, tī ir nūvieliejuma vuordi, kurus jaunuo prīstera ordinacejā soka veiskups.
Latgaliskuo daļa ir katuoliskais, cik procentuali tys aizjam, šudiņ ir individuals vaicuojums, agruok – nūteikti vysleluo daļu. Pyrmuos latgalīšu atmūdys darbinīki – pamatā goreidznīki – laiceigajuos jūmuos dorbuojuos veiksmeiguok par lajim. Pīmāram, spūdruokī i ītekmeiguokī nu jūs – Fraņcs Trasuns, Nikodems Rancāns, Kazimirs Skrynda, Pīters Strods, Jezups Rancāns. Katuoliskajai Bazneicai deļ drūsys pastuoviešonys vysod vajadziejs nūsadorbuot ar diplomateju i politiku, Latvejis mārūgā tū reprezentej arhiveiskups Antonijs Springovičs, kurs sovā omotā sabeja vysu Latvejis breivvaļsts laiku i represivū padūmu periodu. Ar sovu ītekmi jam izadeve izslēgt nu Bazneicys ītekmeigū politiki F. Trasunu i nūturēt bazneicys padūmu laikā. 20. g. s. pyrmajā pusē voi kotrys muotis sapyns Latgolā beja, kab dāls izavuiceitu par bazneickungu. Ari vyss, kas uoreji jū atguodynoj, ir pīzeistams par lobu.
Tok pats A. Gorbunovs kaidā intervejā, pavaicuots par Dīvu, atbiļdiejs: “Mana izpratne par Dievu ir vairāk saistīta nevis ar noteiktu baznīcas procedūru, bet gan pozitīvism attieksmē pret dzīvi. Es neesmu tendēts uz negatīvismu, jebkurā situācijā es meklēšu pozitīvo momentu. Es nevaru sev liegt būt brīvdomātājam šajās lietās, es tāds esmu, un laikam nekad nesaistīšu sevi ar noteiktām baznīcas procedūrām.” (755)
Sovutīs K. Raudive jauneibā pa eistam ir studiejs Reigys Katuoļu goreigajā seminarā, bet tū atstuojs. A. Zeibota saraksteituo romana varūņam ituo fakta īguoduojums ir īškejs puordzeivuojums, dziļs puordūmu moments, kas nūsver iz ideju zīduotīs cytu lobā. Tys nav cytim uoreji uztvarams moments, pīmāram: “Tikai nelietot darbu par attaisnojumu! No tā arī nesavaldība, ka pārāk maz laika veltīts dvēseles sakārtošanai. Lai viņa ikdienā valdītu mīlestības gars. Vai tad savā laikā Konstantins nav vēlējies kļūt par garīdznieku, vai viņa romāns par priesteri Anselmu Kairānu, jaunu priesteri Latvijas valsts bojāejas sākumā, četrdesmitā jeb Baigā gada vārtos, patiesībā nav veltīts šīm ilgām?” (88) “Vai gan Konstantins arī pats jaunībā nebija sapņojis kļūt par garīdznieku, par sirsnīgu atspaidu visiem nelaimīgajiem un cerības zaudējušajiem? Te varbūt viņam tiek piešķirta mierinātāja loma.” (284)
Pretstotam romanā lutarticeiguos Zentys Maurinis ticeiba ir vairuok pasaļaušona iz sovu gora spāku: “..ap kaklu otrādi apsietais tumši zaļais, mirdzošais lakats kļuva par viņas īpašo zīmi – es nekad neesmu padevusies. Es nepadošos it nekad! Lai kas arī notiktu! Esmu ticīga!” (284)
Dzymtinis tāls
A. Zeibota radeitais varūņs taisnā tekstā aplīcynoj sovu latgaliskū identitati, pīmāram:
“– Kas tad jūs esat, Raudives kungs? Vai tas nav krievu uzvārds?
– Esmu latvietis. Precīzāk, latgalietis. Dzimis Abrenes novadā. Bet krievi tieši šolaik ir iekarojuši manu tēvuzemi Latviju. Tāpēc man ir pretenzijas, ja mani tā nosauc.
– Kaut mēs katrs zinātu, kur tagad mūsu tēvuzeme… – norūca izmeklētājs vairāk pie sevis.” (106)
Abrine nav Raudivis dzimšonys vīta, jis dzims Osyuna pogosta Barinaucūs (natuoļ nu Dagdys). Tok Abrine kai Latvejai atjimtuo teritoreja trymdā dubulti simbolizej zaudātū dzimtini. Tys pasaceits ari saprūtamuok, kai pīmāram: “Viņš pats jau divreiz bija zaudējis savu tālo dzimteni. Tiklab fiziski promesot, kā arī garīgi iznīcinātu pagātni.” (92)
Sovutīs Gorbunovu saime nu Juzefinovys iz Mārupi 1953. godā puorsacēle pasateicūt tam, ka Valerianam Gorbunovam, Anatolija tāvam, pītyka drūsmis aizbēgt nu kolhoza i īsakuortuot Sluokys torfa pūrā. Bierneibys zeme Anatolejam palykuse par harmonejis atgiušonys vītu: “Vēlāk, dzīvojot citā debesu pusē tuvu Rīgai, Mārupē, Anatolijs atcerējās Juzefinovu kā Dieva un dabas mistēriju ar Pildas baznīcas zvaniem, un, kad tie klusēja, zvanīja tēva smēde.” (27) “Uz Latgali Anatolijs ik vasaru dodas, lai sakoptu tuvinieku kapus – Ņukšu un Rindu kapsētā. Tā ir saruna ar senčiem, ar savu sākotni, kas izlīdzina, dod mieru un paļāvību.” (725)
Sovutīs ūtrys gruomotys varūņs ir īsvīsts gryutā situacejā, kod jam juonūsarūbežoj nu dzimtinis, partū ka īsarodušī nu tīnis gosti nas napījamamu ideologeju: “Esmu Konstantins Raudive, Vācijas Federatīvās Republikas pilsonis, un šīs ir manas mājas.”
“– Bet es taču tikai cenšos nodrošināt apstākļus, lai jums neviens netraucē tikties ar viesiem no jūsu tēvzemes.
– Tie nav mani viesi! Nav vairs manas tēvzemes! Tā ir iekarotāju varā! Un tādi nelieši kā tie okupantu līdzskrējēji tur iekšā ir tikai kultūras cilvēku drēbēs maskējušies ideologiskas odzes. Tie ir pieklājīgā ārējā formā ieslēpti manas tautas slepkavas, nekas vairāk. Mēnesscilvēki uzvarētāji, re, kas tie ir!” (508)
Itamā gostu epizodē taišni pats inteligentuokais nu jūs Ivars Ķezbers ceņšās ar sūlejumim pīrunuot Zentu Mauriņu atsagrīzt Latvejā i sasadorbuot ar asūšū režimu. (503) Interesanti, ka I. Ķezbers epizodiski pasaruoda ari gruomotā par Gorbunovu kai nacionali nūskaņuotuo kompartjis spuorna liders. (127; 781) Nu kurs vairs leidz golam izškiers, kur tu dori piec sirdsapzinis, kur dīnasta pīnuokumu dastateits?
Latgalīšu volūdys kodi
A. Zeibots kai autors K. Raudivis latgaliskuma pastreipuošonai nasasvaida ni ar interesantim latgaliskim vuordim, ni citatim. Jis pajam juo personvuordu i īlīk jimā jāgys maksimumu. Autora prīkšvuordā tys pamatuots: “..izvēlējos Konstantinu saukt tā, kā viņš pats esot gribējis, ar īso “i”, nevis kā daudzos vēlākos atmiņu tekstos, kuros viņš dēvēts par Konstantīnu. Tas bija kā latgaliskās izcelsmes atgādinājums pašam Konstī un viņa Zentai, Sentī, kā abi romāna varoņi sauca viens otru divatā.” (9)
Caur itū vuordu autors nūraksturoj vēļ vīnu tūlaik Vuocejā dzeivojūšu latgalīti: “..draugu starpā populārāks bija saīsinājums Kostja, tā Raudivi sauca arī viņa Vācijas teritorijas tuvākais draugs Juris Soikans, grafiķis un gleznotājs. Viņš nereti tēloja telpas stingru ģeometrizāciju, uzstājās kā konstrukciju kārtotājs gleznojumā, toties grafikās viņš kļuva vitāli spraigs, izcēla dabu un cilvēku, jā, Māti vispirms, un Latgali, atmiņas par zaudēto Abreni.” (29) Sovutīs Zenta vuordam “Konstantins” asociaceju viertini aizškatynoj da svātuo apzeimiejuma. Vīns vuords, a cik caur jū pasaceits!
Sovutīs gruomotā par Gorbunovu izmontuoti latgaliski citati epigrafūs, tok juopīzeist – na puoruok veiksmeigi. Pa pyrmam, raksteiba naatbylst ni 1929., ni 2007. gods pareizraksteibys nūsacejumim. Pat piec garuoku puordūmu pījamūt, ka tys varātu byut latgalīšu teksta atveiduojums latvīšu literaruos volūdys pareizraksteibā, latgalīšam nav saprūtams, parkū latgalīšam veļteitā izdavumā teik ignorāts Latgolys zemē viesturiski izaveiduojs latvīšu volūdys paveids.
Pa ūtram, dažu, dūmuoti latgaliski, epigrafu izmontuojums nasaskaņ ar nūdaļu saturu. Annys Rancānis vuordi “Tik skaidra volūda kai iudiņs olūtā”, kas dzīsmē palykuši jau par latgalīšu naoficialū himnu, a nu suoku īraksteiti Pīteram Miglinīkam veļteitā poemā “Taisneibas nesējs”, ir poetisks apzeimiejums latgalīšu volūdys skaneigumam. Politiķam veļteituos gruomotys nūdaļā par tū nav runuots, a par politikys atkluoteibu, tīšumu, te īsadarātu tautysdzīsmis vuordi “Ej, bāliņ, taisnu ceļu, runā taisnu valodiņu”.
Kur ir gruomotys varūņa saskaris punkti ar Latgolu? Latgolai veļteitajā nūdaļā “Vienoti ar Latgali!” izcalta simboliska, a suopeiga paralele: Gorbunovs īsarūn Daugovpilī iz 1990. gods Dzīšmu svātku īskanis koncertu Stropu estradē, tok Kārlis Ulmanis 1940. liktineigajūs Latgolys Dzīšmu svātkūs personiski naīsaroda, tyka atskaņuota viņ juo runa. Nūlemteibys moments saisteibā ar Latgolu daudzkuort atsakuortoj ari gruomotys vītuos: “Visi starpkaru Latvijas prezidenti bija zemgalieši. (..) Un kur Latvija būtu, ja nežēlīgajā lielvaru katlā Latgales pusē kalēja ģimenē neuzaugtu tāds valstsvīrs?” (285)
Kai paīt nu vysa īprīšk pasaceituo – Zeibots preparej psihi, tī aizplāsumi skar suopeigi ari skaiteituoju, tuo autors nasabeist. Tok gruomota par Gorbunovu – labi ilustrāta memuarliteratura, profesionali sasukuota i nūgrimāta.
Kab dazynuotu kū vairuok, skaitit i viertejit poši! Storp cytu, par K. Raudivi sagaidoma ari dokumenytala filma, par juos tapšonu portals jau viesteja ITE.


text:
Numura roksti
„Atkluosim ticeibys skaistumu.” Voi myusdīnu pasaulī cylvāks vairs vyspuor var byut ticeigs – golvonuo redaktora īvodvuordi numuram ar puordūmom piec Vyspasauļa Jaunīšu dīnom Spānejā.
„Aicynojūt saglobuot ticeibu.” Par Rūžukrūņa duorza pasvieteišonu Viļānūs.
„Esi drūsmeigs i paļuoveibys pylns!” Fragments nu Apustuliskuo nuncija Luidži Bonacci uzrunys Jelgavys veiskupa Edvarda Pavlovska ordinacejis dīvkolpuojuma nūslāgumā.
„Jaunīšu dīnys veiskupa skatejumā.” Veiskupa Ontona Justa puordūmys piec Vyspasauļa Jaunīšu dīnom Spānejā.
„Gruomota, kura stuosta par cylvāka syuteibu.” Pāvesta Benedikta XVI aicynuojums jaunīšim skaiteit i puordūmuot Katehismu.
„Deļ kuo napīcīšams sadarynuošonuos laiks?” Prīstera Mariuša Kempa roksts par tū, cik nūzeimeigs ir sasagatavuošonys laiks pyrms lauleibom. Rokstu var skaiteit ari ite.
„Dzeive ceiņā ar satanu.” Saruna ar Storptautiskuos Eksorcistu organizacejis dybynuotuoju i vadeituoju prīsteri Gabrielu Amortu.
„Kod svātki saryupāti…” Par projekta „Procesejis drēbu īguode” i paveiktūs dīvnoma lobīkuortuošonys dorbu prezentaceju Nīdermuižys katuoļu bazneicā.
„Kulturalais analfabetisms.” Par latgalīšu literaturys vītu latvīšu kulturā. Rokstu var skaiteit ari ite.
„Goreiguo tāva lūma sv. Faustinys dzeivē.” Sagatavuots piec gruomotys „Muosa Faustina par goreigū vadeišonu”.
„Euharistija – mīlesteibys olūts.” Nu pāvesta Benedikta XVI viestejuma par Svātū Komuneju.
„Bazneica i sakramenti.” Par tū, kai vara, kura nuok nu Dīva, Bazneicāteik nūdūta nuokamajom paaudzem.
„Myusdīnu civilizacejis krīze.” Par cīsšonom i Jezus paleidzeibu tymuos.
„Babeņ, biteitis bāg!” V. Tenčas-Goldmanes stuosteņš bārnim.
I. Urtānes dzeivuli „Dzeivuosim zali!” i „Lyugšona”.
„Kas myusim, Bieržgaļam i bieržgalīšim, ir Paulīne Zalāne-Vallena.” Par Paulīnes Zalānes-Vallenas īguļdejumu rakstnīka Ontona Rupaiņa puorapglobuošonā Latvejā i Ontona Rupaiņa muzeja materialim, nu kurim vīns ir Zalānes-Vallenas saglobuotuo muola krūze, kuru iz rakstnīka kopa juo bērēs izlyka muokslys zynuotnīks Juoņs Pujāts.
„Tim, kurim ryup latgalīšu literatura.” Par pasuokumim, kuri Rēzeknī i Bieržgalī nūtyka, gūdynojūt Ontona Rupaiņa i Paulīnes Zalānes-Vallenas literarū veikumu.
„Muna tāva dorba gaitu suokums.” Par Ludzys gimnazejis direktoru Juoni Turkopuli roksta juo dāls.
„Goreiguos muzykys koncerts Iergļūs.” Par koncertu bazneicā.
„Kod Jezus Bierneņš tevi sveicynoj…” Par Juoni Ivbuli.
„Paaudžu sasaukšona.” Par Bārzsolu dzymtys saliduojumu Rogovkā.
„Svātceļuojumu laiks!” Par Vydsmuižys draudzis ļaužu svātceļuojumu iz Lītuvu.
Informaceja par naseņ izdūtū Mariaņu kongregacejis tāva Viktora Pentjuša gruomotu „Dīva gudreiba”, kurā apkūpuotys juo goreigūs puordūmu meditacejis.


text:
Veļtejums
Atsacerūt skaneigū koncertu “Rudiņs skanis” septembrī, bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj aizīt iz kaidu breineigu lobdareibys koncertu “Veļtejums…” Rēzeknē 30.decembrī 17:00 Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolā, kur uzastuos, nazabeistam ituo vuorda, myusu draugi – Latgolys jaunīšu kuors “Sono Juvenis” i vokali instrumentaluo grupa “Rudiņs steigys”. Koncerta laikā tiks vuokti zīduojumi mozai meitinei Elizabetei, i tys varbyut paleidzēs atrisynuot juos veseleibys problemys.
Atmiņom i prīškstotam, cik spiejeigi ir Latgolys jaunīši, fragmenti nu koncerta “Rudiņs skanis” LU Mozajā aulā:


text:
Reigā atkluota J. Pīguožņa bolvys Latvejis ainovu gleznīceibā konkursa izstuode
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Reigys Sv. Pītera bazneicā nu 19. marta leidz 15. majam apsaverama Jāzepa Pīguožņa bolvys Latvejis ainovu gleznīceibā konkursa izstuode.
Jāzepa Pīguožņa bolvys Latvejis ainovu gleznīceibā konkursa izstuode kai īrosts nūteik pavasarī. Jau ostoitū godu Reigys pošvaļdeibys kulturys īstuožu apvīneibys Reigys Sv. Pītera bazneicys puorvaļde, turpynojūt tradiceju, aicynuoja muokslinīkus īsnēgt dorbus ar Latvejis ainovys atainuojumu, tai veicynojūt muokslinīku interesi izceļt Latvejis ainovys gleznīceibys nūzeimi myusu dīnu muokslā.
Muokslys zynuotneica Ingrīda Burāne par itū bolvu soka: “Itei ir nūtikšona ar pīnasumu iz prīšku Latvejis kulturys telpā. Tū var apsavērt na viņ kai vīna muokslinīka atceris pasuokumu, kai Latvejis ainovu gleznīceibys žanra kūpšonu, kai myusu zemis skaistuma atkluosmis i mīlesteibys vairuošonys dorbu, tok, īspiejams, dziļuokuo jāga meklejama muokslinīku leidzdaleibā. Izstuodis raksturs ir demokratisks: tei vīnkūpus puļcej kai augstuokūs vuiceibu īstuožu profesorus, tai studentus; ite sasateik vacmeistari i kautreigi īsuoceji.”
Ituo goda dorbu viertiešonys žureja beja: muokslinīks Osvalds Zvejsalnieks (Jāzepa Pīguožņa bolvys Latvejis ainovu gleznīceibā golvonuos bolvys laureats 2021. godā), profesors Aleksejs Naumovs, muokslineica Laura Pīguozne, Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzeja ekspoziceju i izstuožu kuratore Silvija Berezovska, muokslinīki Anda Munkevica i Jānis Strupulis.
Itymā godā konkursam tyka īsnāgti 105 muokslinīku 174 dorbi. Nu tūs žureja atlaseja 83 autoru dorbus.
Osvalds Zvejsalnieks pastreipuoja: “Kai līcynoj izstuode, muokslinīki Latveju radz kotrs pa sovam, paļdis Dīvam. Kūpejais itai izstuodei ir vīns, montuots nu Jāzepa Pīguožņa, ari ite ir jiutama mīlesteiba pret sovu zemeiti.”
Izstuodis atkluošonā tyka paziņuoti ari ituo goda Pīguožņa bolvys konkursa nominanti, tī ir septeni muokslinīki: Aivis Pīzelis, Indulis Landaus, Meldra Bula, Elmārs Orniņš, Maija Bērziņa, Inga Jurova i Silvija Meškone.
Bolvys laureats byus zynoms septembrī, izstuodis atkluošonā Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzejā.


text:
Igauneja
Igaunejis Republika (igauņu: Eesti Vabariik) — vaļsteiba Pūstumu Europā pi Baļtejis jiurys. Vaļsteiba tur rūbežu ar Latveju dīnavydūs (343 km) i Krīveju reitūs (338 km). Baļtejis jiura skoloj Igaunejis molys vokorūs, pūstumūs Suomu leics, a dīnavydvokorūs – Reigys leics. Vaļsteibys 45 226 km² pluotā dzeivoj tik 1,31 milijoni dzeivuotuoju, ite vīns nu vysuzamuokūs bīzeibys ruodejumu Europā. Igauneja irā demokratiska parlamentariska republika, padaleita pīcpadsmit apleiciņūs. Golvysmīsts i leluokais mīsts — Talins.
Igauni vīna nu Baļtejis suomu tautu, kura etniskai radneiga suomu, līvu, votu i cytom tautom. Viesturiskai i kulturiskai igauņu zeme sasīta ar Švedeju, Daneju, Suomeju i Latveju. Igauņu volūda pīdar Suomugru volūdu saimei, jei leidzeiga suomu volūdai i tuoleimai leidzeiga vengru volūdai, tok natur radneibys ar latgaļu ci latvīšu volūdu. Igauņu, suomu, vengru i maltīšu volūdys vīneiguos vaļsteibys volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi Indoeuropīšu volūdu saimys.
Igauneja paslūdynova sovu napavaļdeibu 1918 gods pebraļa 24 dīnā, tok piec parvareigys daškieršonys PSRS, napavaļdeiba atjaunynuota 1991 gods augusta 20 dīnā. Nu 2004 gods maja 1 dīnys Igauneja irā Europys Savīneibys i nu 2004 gods marta 29 dīnys - NATO dalinīkvaļsteiba.
Etimologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejis pošu pasauka ‘’Eesti’’, varama līta, izacēle nu romīšu viesturnīka Tacita dorba „Germania”, kurymā apraksteitys kai germaņu tautys, tai i reitu patautys ar pasauku „aisti” (latiņu: ‘’Aesti’’). [2] Tacits jūs aprakstejs kai cīši barbaryskys patautys, runojūšys vysā izškireigā volūdā kai cytys itamā apleicīnē. Taipoš skandinavu saguos Igauneja cieški apraksteita kai ‘’Eistland’’. Latiņvolūdeigajūs rakstīņūs igauņu zemis cieški pasauktys kai ‘’Estia’’ ci ‘’Hestia’’. Igauņu pošu tautys pasauka beja ‘’maarahvas’’ (zemis tauta). Tik 19 godu symtā, kab styprynuotu sovu nacionalū ideņtitetu, igauņi sovu tautu i zemi suoce saukt pa cytu volūdu paraugam ‘’Eesti’’. Latgaliskuo i latvyskuo pasauka „Igauneja” izacāluse nu Henrika kronikā apraksteituos Ugaunejis pasaukys, kura pa latvīšu lingvista Juoņa Eņdzelina guodim, bejuse izrunojama kai ‘’Ügaunija ‘’ [3]
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Igauneja jau 13 godu symta suokuos pīmynāta kai igauņu patautu apdzeivuota teritoreja, sasadorūša nu 8 zemu. Piec pyrmūs krysta vaidu Baļtejā (13 godu symta suokuos) Igaunejis zeme padaleita pa pusei – Dīnavydu Igauneju īslēdze Livonejis Konfederacejā, a Pūstumu Igaunejā nu 1219 da 1346 īstateja Igaunejis gercogisti kai Danejis vaļsteibys daļu, a piečuok puordeve vuocīšu Teutonu ordynam. Jau par godu itei zeme atdūta Livonejis ordynam. Livonejis Konfederacejā nalītova Igaunejis pasaukys. Jei atdzeivynuota 1583 godā, kod pūstumu Igauneju puorjēme Švedeja i juos sadorā beja pa sevim voldoma Igaunejis gercogiste (piečuok proviņceja). Dīnavydu Igauneja 1561 godā tyka Lītovys Lelajai Kunigaitejai (LDK, nu 1569 goda Obeju Tautu Republikai). Piec Obeju Tautu Republikys i Švedejis vaidu (1600-1629) dīnavydu Igauneja ītyka Švedejis sadorā, tok nabeja sasīta ar Igaunejis proviņceju, a kūpā ar pūstumu Latveju (Vydzeme i Reigys mīsts) īguoja Livonejis proviņcejā.
Nu 1645 goda, kod Švedeja puorjēme nu Danejis Sāremys solu[4], da Pūstumu vaidu beigom (1721) vysa igauņu apdzeivuotuo teritoreja pīdarēja Švedejai (lelums švedyskai runojūšu dzeivuotuoju beja repatriāti da Švedejis piec vuocīšu okupacejis Ūtrūs pasauļa vaidu godūs). 1721 godā vysys piec Pūstumu vaidu švedu vaļdeituos igauņu i latvīšu zemis tyka Krīvejis imperejai. Nazkodejuo švedu Igaunejis proviņceja pasadareja par Igaunejis guberneju, a Livonejis proviņceja – par Liflandejis guberneju.
Igaunejis napavaļdeiba īstateita 1918 gods pebraļa 24 dīnā, koč i mīreigai tū dareit trauceja vuocīšu okupaceja nu 1918 gods pebraļa da nojabra mienešam. Piec Vuocejis kapitulacejis Pyrmajūs pasauļa vaidūs 1918 gods nojabra 11 dīnā, sovu dorbu atjaunynova Igaunejis Tamlaiceiguo Vaļdeiba, kuru vadeja Konstaņtins Petss.
Ūtrūs pasauļa vaidu suokuos 1940 gods juņa mienenesī, pa aizagreigam TSRS i Vuocejis sasprīdumam, vaļsteibu okupej Sovetu Savīneiba i jau par mienesi pataiseita Igaunejis Sovetu Socialistiskuo Republika. 1940 gods augusta mienesī Igauneja daškierta Sovetu Savīneibai. Nu 1941 da 1944 godam, kod vaļsteibu kontrolej vuocīšu armeja, Igauneju puorjam Ostlandis komisiariats i īdzeivynoj Trešuo Reiha politiku.
Seviški lela pretiveiba Sovetu Savīneibys okupacejai aizsuoce 1987 godā, kurei, taipoš kai Latvejā, zynoma ar pasauku „Dzīšmuotuo revoluceja”. 1989 gods augusta 23 dīnā nūtyka „Baļtejis ceļš”. 1900 godā atjaunynuoja Igaunejis Apsardzeibys Savīneibu (‘’Eesti Kaitseliit’’). 1991 gods augusta 20 dīnā Vysaugstuokuos padūmis sasprīdumā pījieme Igaunejis vaļstiskū napavaļdeibu. 1991 gods seņtebra 17 dīnā Iganeja tyka par Saškiertūs Naceju Organizacejis (SNO) dalinīkvaļsteibu. 1992 gods juņa mienesī nūteik naudys reforma – rubli paslūdynoj kai nalīteigu i atjaunynoj Igaunejis kronu. Tymā pošā godā pījam jaunu konstituceju. 1944 godā Krīvejis armeja nūīt paceli nu Igaunejis teritorejis, palīkūt tik Petseru i Viru Ingrejis apleicīnē (tān ‘’de facto’’ Krīvejis Federacejis teritoreja).
Nu 2004 gods maja 1 dīnys Igauneja irā Europys Savīneibys i nu 2004 gods marta 29 dīnys NATO dalinīkvaļsteiba. Nu 2011 gods janvara mieneša oficialais atsaskaitīņu leidzieklis Igaunejis Republikā irā eura.
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejis rūbežs ar Latveju dīnavydūs irā 343 km, reitūs ar Krīveju 338 km. Nu 1920 da 1945 godam Igaunejis rūbežs ar Krīveju, pījimts pa 1920 goda Tarbatys Mīra Dasarunu, beja aiz Narvys upis pūstumreitūs i aiz Petseru mīsta dīnavydreitūs. Ituo teritoreja, aizjamūt 2,300 km² lelu pluotu, Stalins nalykumeigai daškīre Krīvejai Ūtrūs pasauļa vaidu beiguos. Deļ tam rūbežs iz vyds Igaunejis i Krīvejis navā nūstateits da myuslaikim.
Igauneja irā Baļtejis jiurys reitu molā taišni preteim Suomejai par Suomu jiurys leici iz daaugūšuos Reitu Europys platformys iz vyds 57,3 ° i 59,5 ° pūstumu paralelem i 21,5 ° i 28,1 ° reitu meridianim. Reļjefs zams, vydyskai tik 50 m viers jiuru leidzīņa. Vaļsteibys pošu augstais kolns – Lelais Munamegs (Suur Munamägi) dīnavydreitūs pasaceļ 318 m viers jiuru leidzīņa. Jiurmalis garums dasnīdz 3,794 km – ite jiurai daudzi leiču i šauru. Taipoš Igauneja tur vaira kai 1,500 solu (10% vaļsteibys pluota), tok dzeivoj tik kaiduos 9-10 soluos. Leluokuos irā Sāremā i Hījumā solys[5][6], kurys kūpā ar cytom mozuokom solom sataisa div apleicīņus.
Igaunejis klimats irā pūstumu dalis māranajuo zonā i puorīmys zonā iz vyds jiuru i koņtinentaluo klimata. Igaunejā irā četri godslaiki, vysi gondreiž vīna garuma. Vydyskuo temperatura sveirej nu 16.3 °C Baļtejis jiurys soluos da 18.1 °C zemisvidīnī juļa mienesī, goda pošuo syltuokajuo mienesī, i nu −3.5 °C soluos da −7.6 °C zemisvidīnī pebraļa mienesī, pošuo soltuokajuo mienesī. Vydyskuo goda temperatura Igaunejā irā 5.2 °C.[7] Vydyskais krytuļu daudzums nu 1961 da 1990 godam beja nu 535 da 727 mm par godu.[8] Snīga bīzums, kurs vysu bīzuokais irā dīnavydreitu Igaunejā, parostai byun nu dekabra mieneša vyds da vāleimom marta mieneša dīnom. Igaunejā irā vaira kai 1400 azaru, kuri pa lelumam mozi. Leluokais azars Peipuss (Peipsi) - 3,555 km2 pluotā. Vaļsteibys teritorejā i daudzi upu, tok vysys nalelys. Pošys garuokuos upis Vyhandu (162 km), Pernova (144 km) i Pyltsama (135 km). Taipoš byun daudzi pūri i peisi.
Politiskuo sistema[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejis Republika irā parlamentariska demokrateja, kuramā prezidentu ībolsoj parlaments (ībolsuošona kas pīktū godu), Vaļdeibu taisa premjerministris, kuru pazeimoj prezidents, i 14 ministri. Lykumlaideibys vaļdi tur parlaments Riigikogu, kurs sadora nu 101 deputata. Parlamentu ībolsoj taisnā proporceigā ībolsuošonā iz četrim godim. Tīsu vaļdis pošu augstuokais organs irā Riigikohus ar 17 tīsnešim, kuru prīškinīku pazeimoj prezidents, a piečuok apstyprynoj parlaments da myužu.
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejis Republika padaleita 15 apleiciņūs (maakond). Itaids dalejums irā nu 1990 gods, kod Igauneja atjaunynova napavaļdeibu nu Sovetu Savīneibys. Apleicīni seikuok padaleiti 33 mīstūs (linn) i 194 pogostūs (vald). 13 nu Igaunejis mīstim natur izškireigu pošvolda tīseibu i sadora kaudu nu pogosta pluotim.
Ekonomika[pataiseit | labot pirmkodu]
Igauneja irā jauna Europys i Pasauļa Tierdzeibys organizacejis dalinīkvaļsteiba, lūbeigai puorguojuse pi paveiceigys tierga ekonomikys i tur styprys saitys ar Vokoru Europu vaļsteibom. Pyrmuo nu Baļtejis vaļsteibom, kura īdzeivynoja euru kai vaļsteibys valutu. Pa Krīvejis krizei 1998-1999 godā, taipoš kai cytu Baļtejis vaļsteibu ekonomika, mudrai pīauga (vydyskai 5% par godu, 2004 godā – 6,2%). Inflaceja 2004 godā beja 3%.
Golvonuos ekonomikys atzaris – elektronika, telekomunikacejis, jiureiba. Vaļsteibā izraisteita transporta infrastruktura. Seviški zeimeigu ītaku dora jaunuos tehnologejis nu Suomejis, Švedejis i Vuocejis, treis leluokim tierdzeibys partnerim. Nasaverūt iz tū, ka īmūšais saskaitys deficits palīk lels, vaļsteibys budžets tur €151 miljonu viersejumu. 2005 gods pādejuo catūrtdalē bezdorba leidzīņs dasnīdze 0,7%. Saleidzynūt ar tū pošu 2004 gods catūrtdali, nadorbs pasamazynoja par 1,5%. Nu 2011 gods janvara 1 dīnys Igaunejis krona puormeita iz Euru.
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejā 2009 godā dzeivova 1 340 415 dzeivuotuoju.[1] Dzeivuotuoju bīzeiba 29 cylv./km². Gondreiž vīna trešdale nu vysu dzeivuotuoju dzeivoj golvysmīstā Talinā. Cyti leluoki mīsti irā studentu mīsts i dīnavydu golvonais centrys Tarbata, industrejis rūbežmīsts Narva i vosorys atpyutys centrys Pernova. Vaļsteibā dreiži mazynojās dzeivuotuoju skaits deļ emigracejis, zama dzymstamuma leidzīņa i lela mierstamuma. Vydyskais vaļsteibys dzeivuotuoja vacums irā 39,9 godu. [9] Samārā ar pasauļa ruodejumim, vydyskais pasauļa dzeivuotuoja vacums irā 28,4 godu. Vydyskais dzeivis garums 72,82 godu. 2008 godā 69% vaļsteibys dzeivuotuoju dzeivova mīstūs, cyti soluos.
Etniskais sadors[pataiseit | labot pirmkodu]
Volūda[pataiseit | labot pirmkodu]
Oficialuo Igaunejis Republikys volūda irā igauņu. Pa 200 goda datim, tei irā dzymtuo volūda 83,4% Igaunejis dzeivuotuoju.[10] Igauņu volūda pīdar Suomugru volūdu saimei, jei irā radnesteiga suomu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru latgaļu, latvīšu, krīvu i švedu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei.
15,3 % Igaunejis dzeivuotuoju dzymtuo volūda irā krīvu. Taipoš jū zyna lelums vacuoku godu igauņu, kas dzeivovuši sovetu okupacejis laikā. 2006 gods apklausys dati līcynoj, ka krīvyskai runuot var 66% vaļsteibys dzeivuotuoju, kurim krīvu volūda navā dzymtuo. Taipoš 46% runoj angliskai i 22% vuocyskai.[11]
Religeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Igauneja irā vīna nu mozuok religiskajom vaļsteibom pasaulī[12]. Pa 2000 gods datim tik 32 %[13] dzeivuotuoju īskaiteja sevi pi kaidys konkretys ticeibys:
- 152 237 evangeliskī ļutari
- 143 554 pravoslavi
- 6 009 baptisti
- 5 745 Jehovys līcinīki
- 3 823 katuoli
- 2 515 staroveri
- 1 561 adveņtisti
- 1 455 metodisti
- 1 387 musulmoni
- 5 008 cytu religeju pīstuovi[14]
Pa 2005 gods apklausys datim, 16% Igaunejis dzeivuotuoju „tic, ka ekzistej Dīvs”, 49% „tic, ka irā kaids naviņ gors ci dvēseliska energeja” i 10% „natic ni kaidam naviņ dīvam, ni goram ci dvēseliskai energejai”.[15] Pa itim datim, Igaunejā irā mozuokais Dīvam ticeigū cylvāku skaits Europys Savīneibā.
Sports[pataiseit | labot pirmkodu]
Sports irā zeimeiga Igaunejis kulturys dale. Pa napavaļdeibys paslūdynuošonai 1918 godā, Igauneja kai naceja pīsadaleja 1920 gods Vosorys Olimpiskajuos kaituos, koč i Olimpiskuo komiteja tyka īstateita 1923 godā. Pyrmuos Zīmys Olimpiskuos kaitys beja 1924 godā. Igaunejis atleti pīsadaleja Olimpiskajuos kaituos da 1940 goda sovetu okupacejai. 1980 gods Vosorys Olimpiskuo kaitu buruošonys regata nūtyka golvysmīstā Talinā. Atjaunynūt napavaļdeibu, Igauneja pīsadalejuse vysuos Olimpiskajuos kaituos. Vysuvaira medaļnīku Igaunejai irā vīglatletikā, ceiksteišonuos i leidzonumu sleižuošonā.
Kīkings irā vysā jauns sports, kuru radeja Ado Kosks Igaunejā 1996 godā. Tys irā sports ar specialai puormeitim šyupeļom, kuramuos sportists raudzej apsagrīzt par 360 gradu.
Verīs taipoš[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ 1,0 1,1 Most requested statistics
- ↑ Germania, Tacitus, Atdale XLV
- ↑ Igaunija
- ↑ History of Sweden
- ↑ World Info Zone
- ↑ World InfoZone – Estonia
- ↑ EMHI
- ↑ Sademed, õhuniiskus
- ↑ (Angliskai)CŽV pasauļa faktu gruomota: Igauneja
- ↑ (Angliskai)Estonia Today - POPULATION BY NATIONALITY
- ↑ (Angliskai)Europeans and their Languages (14 psl.)
- ↑ Country Studies: Estonia - Religion
- ↑ Statistical database: Population Census 2000 - Religious affiliation
- ↑ 2000 m. surašymas: pasiskirstymas pagal religijas.
- ↑ (Angliskai) Eurobarometer on Social Values, Science and technology 2005 - 11 puslapis


text:
Jaunīt, jem daleibu jaunūs literatu školā!
Spolvys meistars navar tapt četruos betona sīnuos īslāgts! Taišni deļtam “Latgolys Studentu centrs” aicinoj vysus jaunūs Rēzeknis i Viļānu nūvoda latgaliski raksteit grybātuojus iz naformaluom apvyuceibom lauku sātā literatu školā – „Tievanānu pavasars 2013” Jaunviļānūs nu 6. leidz 9. juņam.
Lobs driebnīks navar izšyut suknis, napataustejs auduma, lobs skaiteituojs – nasajuts ūtra cylvāka i tikkū pļautys zuolis smuorda. Ka tevi navar nūbīdēt lauku sātys romantika, tod mes skaidri zinim, ka tu vari byut vīns nu myusu i četruos breineiguos dīnuos nūsleipēt sovu raksteit prasmi i stilu, sasavuiceit jaunu knifu, sasatikt i vuiceitīs nu eistynim meistarim: augstškolu docātuojim i Latgolā atzeitim i ļūbeitim latgalīšu raksteituojim.
Placu pi placa, zeimuli pi zeimuļa, izzynuosi par tū, kai niu izaver latgalīšu literatura, kur jū meklēt i kai dūt dzeiveibu. I kas pots lobuokais – taišni Tievanānūs tev byus īspieja sastapt interesantus ļauds, ar kurim kūpā vuiceitīs, daleitīs pīredzē i pylnveiduot sevi.
Rodūšajuos darbneicuos meklēsim īdvasmu kai pļovā, pyunē i mežā, tai ļaudīs. Vysuos sajiutuos variesi daleitīs Tievanānu pavasara dzejis skaitejumu vokorā, iz kuru byus aicynuoti latgalīšu literati i vysi nūvoda klauseitīs grybātuoji. Nu tevis gaidom rodūšu goru, vuiceitīs gribiešonu i jaunus tekstus.
Daleiba apvuiceibuos ir bez moksys!
Apvuiceibu aprokstu, parādu i dasacejuma anketu meklej ite. Anketu syuti iz lgsc@lgsc.lv leidz 1. juņam.
Pasuocīns „Jaunūs literatu škola „Tievanānu pavasars 2013” teikt eistynuots ar Rēzeknis nūvoda dūmes i Viļānu nūvoda dūmes finansialu atspaidu.
Vaira dazynuošonys:
Renārs Kancāns T.: 25152774 (LMT), 22143390 (Bite), e-posts: renars10101@inbox.lv


text:
Kinys “Vīna vosora deļ vysu” nūsavieršona
Vasali!
5. martā byusi gaideits iz latgalīšu režisora Edgara Bļinova jaunuokuos kinys “Vīna vosora deļ vysu” nūsavieršonu Reigā. Kinu ruodeisim jaunīšu centrā “Kaņieris”, kurīs atsarūn Kaņiera īlā 15. Datikt vari ar 7. tramvaju TC Dole vierzīnī, juokuopj laukā pīturā Prūšu īla. Tod pa Kaņiera īlu ej Daugovys vierzīnī leidz školai, kurā ari ir jaunīšu centrs. Ka Tev tūmār ir kaidys naskaidreibys, zvoni – Agita, tel. 28613453
Īejis moksys nav, bet jem leidza, par pīmāru, popkornu. Viersimēs kinu i kraukškinuosem kūpā! 🙂


text:
Ceļojūšais latgalīšu gruomotu golds
Ceļojūšais latgalīšu gruomotu golds nav nikaida breinumaina paruodeiba, bet gon bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” iniciativa pīduovuot pierciejim dažaiduos Latvejis vītuos īspieji nūpierkt latgalīšu gruomotys i audio īrokstus nu vysaidim latgalīšu literaturys i muzykys izdeviejim, taidā veidā paleidzūt izdeviejim vīgļuok realizēt latgaliskuos precis, kuru vydā laika gaitā ir pasaruodejušs ari dažaidi suveniri, bet interesentim ārtuok nūpierkt latgaliskū literaturu i cytys lītys, kurys kasdīnā tik vīgli i vīnuvītu navar dabuot.
Gruomotu golds dorbojuos jau pusūtru godu i LgSC ar tū ir pīsadalejs dažaidūs gruomotu tiergūs, koncertūs, festivalūs i cytūs pasuocīņūs. Ari ituo goda nūslāgums nav izjāmums i tyvuokā laikā paradzāti izbraukumi iz vairuokom Latvejis vītom.
.
Šudiņ, 14. decembrī nu 18:00 latgalīšu gruomotys byus vareiba nūpierkt Ūgris Kulturys centrā, kur koncerts grupai “Boltī luoči”.
15. decembrī nu 18:00 Cāsu CATA Kulturys nomā, “Boltūs luoču” tūris ītvorūs
16. i 17. decembrī Reigā, Kara muzejā (Pulvertūrnī, Smiļkts īlā 20) – Zīmyssvātku gruomotu tiergā, dorba laiks nu 11 leidz 18.
20. decembrī nu 18:00 KINO RĪGA/Splendid Palace “Boltūs luoču” tūris ītvorūs
Gruomotu goldā ir vareiba tikt ari pi Tāvu zemis kalendera 2012. godam, Olūta Nr. 16, Zīmyssvātku kartenis, kurys var izsyuteit meilajim ar syltim sveicīnim iz svātkim.
Kai ari papyldynuots kinys „Latgolys laikadečs” disku kruojums.
Pasuocīņūs Reigā cīši caram, ka byus īspieja iz svātkim sev izduovynuot ari Raibuo Suņa jaunū gruomotu “Pyrma syltī”.
.
Taipat jaunā godā paradzāta daleiba ari Latvejis Gruomotu izstuodē 2012, Reigys gruomotu svātkūs i cytur, pīduovojūt ari latgalīšu kulturys pasuocīņus, kas tradicionali bejuši ari cytus godus.
Kasdīnā gruomotys i diskus var nūpierkt LgSC birojā Reigā – Antonejis īlā 8-3/6. Birojs atvārts catūrtdīnēs nu 16-19, cytā laikā sasazynojūt ar Latgolys Studentu centru lgsc@lgsc.lv.
.
Karteņa nu LgSC arhiva
Gruomotu, disku i suveniru saroksts, kas nūpārkami pi LgSC


text:
Iz Balkanim vad ceļš. Latgalīša pādi pasaulī II
Ar itū pasludinom, ka cikls „Latgalīša pādi pasaulī” kliust par tradiceji! Jau ūtru reizi esi aicynuots iz Tonis biroju Reigā pasaklauseit, kai pa pasauļu pluovoj latgalīši. 28. septembrī 18:30 par sovim pīdzeivuojumim itymā vosorā ar stopim ceļā iz Balkanim stuosteis Vita i Ilze.
Par pyrmū – Kazahstanys i Vuocejis stuostu vokoru vari puorskaiteit ite.
Ka ari Tu esi koč kur bejs, koč kū redziejs i par tū grybātu pastuosteit cytim – dasasoki (rokstūt iz e-postu ortografeja@gmail.com) i cytā reizē latgalīša pādi vess leidza Tev! 😉
„Latgalīša pādi pasaulī” ir mieginuojums izzynuot pasauļu nu cytu latgalīšu skotu punkta. Kulturu sovpateibys, vītys, kas juoradz, cylvāki cytuos zemēs i vēļ i vēļ!
Bīdreibys 2008.- 2011. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs, i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu.


text:
2011. āigasts līb vīž āigastõ, kuņtš līvõ kīel ja kultūr portāl livones.lv um sōnd irdiz kūožõks tieut lieudimiz pierāst. Sīe kilāstijizt lug um kūoḑõn nei sūŗ, laz portāl tējiztõn vȯlkõ jõvā mēļ iļ sīe, mis um tīedõd.
2010. āigasts jegā kū portālõ eitiz pilkõ jemīņ äb ku kakš ja pūol tūontõ unikālizt kȭlbatijizt. Āigast āigal 87 721 kõrdõ mingi rištīng tei vāldiž livones.lv, īdskubs vaņtlõs pigātagā pūol miljōnõ līedtõ leț, līvõ, engliš agā ēsti kīelkõks. Iļ sīe vel jo jemīņ um rīem sīestõ, ku portāl jõvā pitkā āiga um āinagi tieut ovāt näntõn, kīen um interes äb set iļ līvõ kultūr ja kīel, bet ka iļ līvlizt nemē seļļizt. Rīem um ka sīestõ, ku amā se āigast portāl um jellõn set sīe lūojizt entuziasmõst īd.
Līvõ Kultūr sidām tarmõb amādõn portāl sõbrādõn jõvvõ tīeratõ, rīemlizt mīeldõ ja õbdõ täuž kabātidi! Bet mēg ūomõ rōz ka eņtš kaz akkijizt – mēg tōmõ, laz täddõn vȯlkõ ka tōmi tarmõ munt luggijizõn siedā, mis tēg īž tīedat. Ku tēg arrõt, ku mingiz tieutõn vȯlks vȯlmõst portāls, kēratigid: info@livones.lv.


text:
Byut sociali aktivam i nasabeit runuot. Saruna ar Jolantu Smani
Intervejis autore: Laura Spundere, portals lakuga.lv
Kab ilgtermeņā saglobuot latgalīšu volūdu, ir svareigys latgaliskys aktivitatis i volūdys padareišona par pošsaprūtamu, plotai daīmamu i interesantu vysom paaudzem. Vīna nu taidu aktivitašu ir ari tīšsaistis raidejums Facebook platformā “Latgalīšu kukne”. Sasatykom ar vīnu nu ituos aktivitatis dalineicu Jolantu Smani i apsarunuojam par latgaliskumu juos dzeivē.
Itūšaļt tu jau kaidu laiku dzeivoj laukūs. Pastuosti, kai tai saguoja.
Patīseibā maņ leluo piļsāta nikod nav saistejuse. Suokumā studieju, tod Reigā īsakuortuoju dorbā, vīns aiz ūtra pīdzyma leluokī dāli. Veikalā pierkt eisti nikuo nagribiejom, deļtam paraleli dzeivei Reigā dzeraunē audziejam tupeņus, vuoriejom zaptis i konserviejam ogūrčus, kurus voduojam iz Reigu. Kod bārni drusku pasaauga, mes labīkuortuojam dzeraunis sātu i vosorys pavadejom pa laukim. Piec tam tu vysu zīmu gaidi tū breidi, kod otkon atsasuoks braukuošona iz laukim. Tod parosti pīktdiņ samet vysu mašynā, aizbrauc iz laukim, dori dorbus, kuru deļ ir pateikams nūgurums, i svātdiņ otkon vysu dīnu losi montys, kab braukt atpakaļ iz Reigu.
Bārnim tyvuojuos skūlys laiks, Reigā kotru izvoduot iz vīnu i ūtru golu gryuši, praseit auklis – duorgi. Turkluot piec vosorys atvalinuojuma, kod atsagrīzem Reigā, bārni parosti praseja, deļkam Reigā vysi taidi dusmeigi. Pat jī saprūt, ka laukūs cylvāki ir laipnuoki, vaira komunicej, sveicynojās.
Dažus godus atpakaļ atsagrīžu ar saimi nu Reigys iz Latgolu. Dzeivojam Rēzeknis nūvoda Viļānu apvīneibys Dekšuoru pogostā i turpynuoju tymā pošā dorbā struoduot nu sātys attuolynuotai. Tai saguoja, ka vīnā īstuodē 15 godus nūstruoduoju.
Myusu saimē aug četri bārni. Ka tys kaidu mīrynoj, varu pasaceit, ka piec divim vaira nav atškireibys, viņ drusku leluoku zupys kotlu i vaira gultu sātā. Nervi tī poši.
Deļkuo tevi vaira suoce interesēt latgaliskys aktivitatis?
Asu dzymuse latgalīte. Agrā bierneibā saimē runuoja latvyski. Par latgalīšu volūdu i tuos izdzeivuošonys vaicuojumu it kai beju dzierdiejuse, tok nikod tai eisti nabeju par tū aizadūmuojuse. Ar latgaliskū suokumā tai eipaši naaizaruovu, beja div mozi bārni i nikam cytam naatlyka laika. Niu, kod kliva aktuals Varakļuonu pīdereibys vaicuojums i latgaliskuos identitatis saglobuošona, tod tei vierteibu saglobuošona pasacēle augšuok. Tu saprūti – ka tu tū nadareisi, kas tod dareis? Asam pīroduši pi vysa gotovuo i golvonais – skali čeikstēt ap i par vysu.
Vīna spylgta atmiņa, kū atsaceru nu bierneibys – koč kod mani atstuoja pi dzeda, lai jis mane pīsaver, tod dzedam daudz vaicuoju, kai latgaliski ir itys i tys, beiguos naatsaceru tū breidi, kod nu tim vaicuojumim jau vysu varieju saprast i poša runuot latgaliski.
Ar sovim bārnim runoju latvyski, tys ir īsaguojs nu Reigys laikim, tū ir gryuši puorlauzt, i ka vēļ kaids par tū kacynoj, tod vyspuor nasagryb nimoz suoktīs, partū ka nu molys vysim vīgli sprīst, a tu jau taipat nūdrūsynoj latgaliskū vidi.
Voi itymā vaicuojumā – par volūdu sovā saimē – esi sasaskuoruse ar pretreakceju?
Asu. Cylvāki cytreiz puormat, ka ar bārnim narunoju latgaliski. Tok, pa munam, bārns dzierd, ka tu ar cytim runoj latgaliski, ka sābri runoj latgaliski. Redz cytus vacuokus, kas ar sovim bārnim breivai runoj latgaliski. Munam dālam Emīlam beja loba bārnuduorza audzynuotuoja Astrīda Vucyna, kurys deļ muns bārnuduorznīks perfekti runuoja latgaliski. Ka bārni gryb zynuot koč kū, jī paprosa, tys nūzeimej, ka jim tei volūda interesej.
Kod piec Rēzeknis gimnazejis guoju studēt iz Reigu, es kautriejūs, ka maņ ir latgaliskais akcents, raudzeju runuot teiri. Tok piec tam es saprotu, ka cīši daudzi tū tāloj. Niu nasaprūtu, deļkam koč kas juotāloj, kaids tu esi, taids esi. Vysmoz, runojūt pa telefonu, iz reizis zyna, ka tu nu Latgolys i var suokt runuot latgaliski.
Itys redzīņs ir tys pats, kas ar “ō” i “uo”. Tok, lai koč kas pasamaineitu, ir juopasamaina paaudzei. Ļauds pliešās sovā storpā i laikam nasaprūt, ka var raksteit obejūs veidūs. Es radzu, ka jaunī cylvāki pat uzskota, ka runuot latgaliski ir “stileigi”, rauga ari raksteit.
Golvonais ir nakritizēt, tei kritika vysu nūgalynoj jau saknē. Jaunīši runoj, uzastuoj pasuokumūs, pat losa dzejūli latvyski i tīpat iz vītys puorlīk latgaliski. Deļtam ir juoļaun dorbuotīs, izateikt i mieginuot.
Tu soki, ka jaunīši ir īinteresāti latgaliskuos aktivitatēs, tok taidu jaunīši ir vysā moz. Kai, pa tovam, varātu īinteresēt tūs puorejūs?
Ir svareigi interesanti pasuokumi jaunīšim, nūmetnis, konkursi, ekskursejis. Ari pošim nikuo natāluot i napuorsamest iz latvīšu volūdu pi pyrmuos īspiejis. Gona bīži pasuokumus īsuok latgaliski, tod vīns parunoj latviski i pasuokums ari turpynojās latvīšu volūdā. Kod poši varēsim nūturēt tū lineju, tod varēsim tū pošu praseit nu cytu i nu jaunīšu.
Kai tev redzīs, parkū tik gryuši īt ar vīnuotys pareizraksteibys īvīsšonu?
Te runojūt par izlūksnem – aizbrauc iz Preilim, tī tai runoj, aizbrauc iz Baļtinovu, tī vyspuor var klauseitīs i nu prīka geibt, kai jī runoj, tik meilai izaklausa. Īspiejams, cylvāki beistās nu vīnuotys raksteibys, partū, ka nazyna, ka var raksteit ari sovys izlūksnis vuordus, viņ juoīvāroj pareizraksteiba. Pīmāram, cylvāks parosti soka “buļba”, tok dūmoj, ka niu byus juoroksta vysim vuords “tupeņs”. Taipat cylvāki nasaprūt, ka var raksteit ar “ō” voi “uo”, i tys nav nikaids konflikts, golvonais saglobuot tū vīnaidū lītuojumu vysā tekstā.
Ka tu palyktu dzeivuot Reigā, voi varātu saglobuot latgaliskumu?
Reigā latgaliskumu saglobuot byutu gryušuok. Cylvāks saplyust ar vidi i cylvākim, ar kurim kūpā dzeivoj. Juopīzeimej, ka beidzamā laikā dorbā Reigā nareši kolegi lyudze, kab tī, kas muok, sovā storpā runuotu latgaliski. Cytreiz līkās, ka puorejī sasadūd rūkuos ar latgalīšim i ceņšās par vysim myusu volūdu nūsorguot nu pazusšonys. Rauga īsavuiceit kaidu vuordu voi frazi. Ari cytreiz ar kolegim, kuri muok runuot latgaliski, pa teleponu runuoju tikai latgaliski, nu suokuma jau laužās, a tod pats suok runuot latgaliski i vaira nasakautrej. Latvejis Radejā raidejumā “Krustpunktā” ir Breivais mikrofons, kur var zvaneit klauseituoji i izsaceit redzīni voi uzdūt vaicuojumus par vysaidom temom. Tod beja gadīņs, kū najaušai gadejuos dzierdēt, ka taņte zvona: “Nu, cik jūs varat laist tos latgaliskos raidījumus, nevaru klausīties, slēdzu radio ārā!” Tūreiz laikam Kārlis Kazāks jai īsaceja suokt klauseitīs i ar laiku izadūs ari saprast, tys tok ir interesanti, i deļtam radeja nav juoslādz uorā. Latgalīšu volūda ir daļa nu latvīšu volūdys i tū ir juocīnej.
Tu sevi definej kai sociali aktivu cylvāku. Kū tys nūzeimej?
Asmu sociali aktivs cylvāks – nasiežu sātā i nakluseju. Mums Facebook ir sova Dekšuoru īdzeivuotuoju lopa, asmu īdzeivuotuoju konsultativuos padūmis vadeituoja. Raugom paviļkt cylvākus iz koč kaidom aktivitatem, pasuokumim, draudzētīs sovā storpā. Tagad piec kovida cylvākus ir vēļ gryušuok uzrunuot, vysi sātā nūsasiediejušs, nagryb cytus redzēt i dzierdēt. Niu daudzi īsasaita viņ tod, kod teik personeigi uzrunuoti. Myusim ir sabīdriski aktivi jaunīši, kuri poši sataisa koncertus, jī pat saucas “Dekšuoru dzīdūšī jaunīši”. Pīmāram, tagad Dekšuorēs uztaisejom jaunu puči dūbi ar zīmcītem. Pošvaļdeiba paleidzēja nūjimt valānu, kaids atvede malnzemi, dāmys nu sovom pūču dūbem pīroka vysaidys pučis, tai kūpā vysu padarejom. Iz Juoņa dīnu kūpeigim spākim izveiduojam svātku nūformiejumu.
Pa munam, cīši lobs pīmārs ir Lūznovys muiža. Latgolys kongresā muižys vadeituoja Iveta Balčūne prezentēja padareitū i stuosteja par modeli, kuru pīļaunu, ka vairums vītejūs politiķu i pošvaļdeibu darbinīku nazyna – „bottom-up”, kas ir iz sabīdreibu orientēta vītejuo atteisteiba. Tys kai pīmārs struodoj tai, ka suokumā cylvāki poši izdūmoj, kū jim vajag voi, kas jim tryukst i tod pošvaļdeiba īt paleigā. Saīt, ka tuos aktivitatis īt nu apakšys iz augšu, a mums ir īsaguojs, ka vīns prīkšnīks izdūmoj i pasoka i vysim tai ir juodora.
Cytreiz maņ ruodīs, ka sabīdreiba jiutās navālama i cylvāki, kuri varātu izateikt voi paleidzēt, lobuok izavielej klusēt. Tok tī, kas struodoj vysaiduos īstuodēs, bīži aizmierst, ka jī struodoj deļ cylvāku, kur kotrys cylvāks, klients ir vierteiba, pat tys, kurs pošam na cīši pateik.
Mums ir sovs cidoneju lauks. Rudinī nūlosam i puordūdam cidonejis, piec tam nu puori palykušuom ūgom izspīžom sulu, uztaisom syrupu. Prūtoms, syrupa vysod saīt vaira, nakai poši var nūlītuot, tod iz Zīmyssvātkim paduovynojom sābru seniorim. Pajemu leidza ari sovus bārnus, lai jī pasaver kai dzeivoj sābri. Vīnu reizi puika beja leidza, jam īsapatyka i jis pats pīsaduovuoja paleidzēt iudiņa atnest, taņtei oku īzīmuot. Ari pogosta puču dūbis stateišonā pīsadaleja obi vacuokī bārni.
Pastuosti drupeit vaira par “Latgalīšu kuknis” aktivitatem.
Cik zynu, pyrmsuokumūs beja taids pasuokums kai “Pasauļa latgalīšu saīts”, kurs dabeigi izabeidze, partū ka īsasaisteja cīši moz cylvāku. Tod vīnai nu ituo saīta dalineicom Ingrīdai Tāraudai īguoja pruotā, ka varātu izveiduot “Latgalīšu kukni”. Tymā laikā es jau nadaudz beju īpasazynuse ar Ingrīdu Tāraudi i Astrīdu Lesčinsku i juos mani uzaicynuoja pīsaslēgt tīšsaistē i pasadorbuot kūpā. Tūreiz pyrmajā “Latgalīšu kuknis” raidejumā Astrīda ar slovonū Aiju Īzaks gataveja gordus iedīņus. Piečuok maņ pošai pīduovuoja pamieginuot pīsadaleit kuknē kai gaškai. Beja gavieņa laiks i mes kūpā ar Juri Viļumu gatavuojam gavieņa iedīņus. Daudzim patyka raidejums, praseja vēļ. Niu kaidu reizi, kod Ingrīda voi Astrīda navar, ir gadejīs raidejumu vadeit arī vīnai.
Raidejums nūteik attuolynuoti, kotrys sovā sātā gatavoj. Ideju, kū eistynuot, ir daudz, tok navysod cylvāki var i gryb īsasaisteit. Cyti pat prosa naudu par pīsadaleišonu, bet taidim juonūruoda, ka mes pošys “Latgalīšu kuknē” dorbojamīs nu breiva pruota sovā breivā laikā i bez nikaidys samoksys par īguļdeitū laiku i dorbu. Tik viņ kai gordi iedīni, ar kū pabaruot sovu saimi. Laikam tai ir īsaguojs, ka cylvāks nikū nagryb dareit, ka nazyna, kas jam par tū byus. A ite saīt cyta leimiņa īgivumi, kū na vysi saprūt. Cytreiz otkol godās, ka iz sitīņa saīt atrast eistū cylvāku, ir klikškis i raidejums momentā nūteik.
Tys, kas maņ pateik – pyrmom kuortom itymā pandemejis laikā, naizīmūt nu sātys, beja juosasapucej i juosakuortoj ustoba i beja īspieja pavadeit laiku ar cytim cylvākim. Tev ir jautri, esi pakomunicejs i uzpiļdejs sovu batereju i vari otkon struoduot.
Vairumā gadīņu mums ir senejuos receptis, kurys taisa myusu gosti. Ar tom cylvākim paruodom, ka var uotri sataseit ēst i nav juobrauc iz kopejneicu voi juopierk gotovs veikalā. Pateik, ka cylvāki var atsaukt atmiņā, kai bierneibā babys taidus iedīņus jim taiseja i reizē arī tū, kai babys runuoja, kaidūs vuordūs sauce iedīņus i produktus. Saīt, ka daleji atjaunojom tū senejū latgaliskū saikni.
Tān ari pošys sātā raugom taiseit senejūs iedīņus voi apraksteit lauku dzeivis kasdīnys aktivitatis i publicēt “Latgalīšu kuknis” lopā. Receptu i izdareibu aprokstus līkom latgaliski. Tī myusim paleidz labi zynomuo latgalīte Maruta Latkovska. Ka cylvāks redz iedīni voi izdareibu, kū ir redziejs asūt mozs bārns i gryb pats pagatavuot vai izdareit – gribi voi nagribi juolosa latgaliski!
“Latgalīšu kuknis” Facebook lopā var nūsavērt vysu raidejuma īrokstus, tūs meklej ITE.


text:
Par vaļsti i latgalīšim
Vasali!
Sajiemu viestuli nu LR Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis par dorba grupys izveidi, kam da 20. decembra juoizstruodoj prīšklykumus i juoīsnīdz izglītības un zinātnes ministra parakstītu informāciju Ministru prezidentam par veicamajiem pasākumiem latgaliešu rakstu valodas kā vēsturiska latviešu valodas paveida saglabāšanai, aizsardzībai un attīstībai.
Tys ir, dorba grupai juosagatavej prīšklykumi par Latvejis vaļstī napīcīšamajim pasuokumim Vaļsts volūdys lykumā ītvartūs normu īvesšonai dzeivē – latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonai, aizsardzeibai i, pats golvonais, atteisteibai.
Tai kai maņ zvanēja nu IZM i vaicuoja, lai pīsadolu dorba grupā, partū ka izgleiteibys ministrs R. Broks aizruodiejs, ka pošu latgalīšu tī ass par moz, tod pīkrytu pīsadaleit i puorstuovēt LgSC.
Muna daleiba itymā dorba grupā ir apstyprynuota, saskaņā ar LgSC statutim puorstuovu bīdreibu. Deļtuo maņ cīši svareigai zynuot, kū latgalīši (i na tikai LgSC bīdri) soka itymā sakarā.
Ituos IZM dorba grupys sataiseišona ir sekys tymā skaitā i garajai LgSC sarakstei ar Ministru prezidentu nu 2007. goda 25. janvara. Ite vari puorskaiteit 2007. goda 31. maja viestuli Aigaram Kaļveišam, tuo laika Ministru prezidentam.
Beja ari kluotīnis sasatikšonys IZM kai tikai ar LgSC puorstuovim, tai ari jau plašuokā lūkā, pīsaistūt atbiļdeiguos vaļsts īstuodis i institucejis, augstškolys, ministrejis i cytys navaļstiskuos organizacejis.
Tok golvonais, kū saprotu nu ituos garuos jimšonuos i kū grybātūs pasaceit – mums, pošim latgalīšim, ir juoīt ar konkretim prīkšlykumim, kū mes poši niu asam gotovi dareit i kam mums vajag vaļsts atbolsta.
Partū ka vaļsts nav nazkur. Vaļsts asam mes poši, a vysys ituos institucejis ir myusu deļ, na mes jūs deļ.
Kai stabulē pyussim, tai i skanēs. Ka vaidēsim, kai myusus nivīns nažāloj, nivīns i nažāluos.
Ir taida puosoka par kieneņa dālu, kas aizguoja pasaulī nalaimis maklātu, partū ka jam vyss beja, a gribējēs redzēt eistuos dzeivis. Kod jis mauduojuos upē, jam nūzoga drēbis i vītā pamete uboga kokarus. Apsaviļcs vacajuos drēbēs, jis pīdzeivuoja izsmīkli i cīsšonys. Nivīns naticēja, ka tys kieneņa dāls. Ubogs tok nu skota i sytams, ar kuoju sperams.
Kab tys jaunais puiss byutu ījiems golvā, kū jam cyti soka, tai i vysu myužu atsavolkuotu pa pasauļa lelcelim. Tok sirdī to jis palyka jis pats. Deļtuo ari tyka atpakaļ pilī i tyka par kieneņu.
Tai ka navajag pasadūt seve žāluošonai. Cikom es rokstu latgaliski i Tu tuo skaiti, mes asam. I mes obeji vari dūmuot tuoļuok, kai par sovu volūdu i sovu pīredzi pastuosteit cytim.
Tū stuostu na deļtuo, ka maņ puosokys meilys. Koč i kotrā puosokā ir patīseibys gryudeņš.
IZM Vaļsts volūdys politikys nūdalis vadeituoja Zaiga Sneibe atsyutēja viestuli ar lyugumu īsnīgt prīšklykumus: Lai sanāksme noritētu konstruktīvi, lūdzu līdz trešdienai, 24.novembrim, elektroniski atsūtīt priekšlikumus pasākumiem, kas veicinātu latgaliešu rakstu valodas attīstību.
Deļtuo niu prosu Jiusu paleiga – sagatavēt prīšklykumus latgalīšu rokstu volūdys atteisteibai.
Kaidys ir latgalīšu vajadzeibys, problemys, suopis taišni volūdys kontekstā? Kaidys ir idejis, kas juodora, kab volūda dzeivuotu? Kū mes poši apsajemam dareit i kaids vaļsts atbolsts tam ir vajadzeigs?
Gols golā, myusim ir myusu vaļsts Latveja, kas itamuos dīnuos sviņ sovu pastuoveišonys godadīnu.
Aizbraucūt gostūs da Sibira latgalīšu, kur vacys veceitis tuolejuos dzeraunēs vēļ atguodoj seņču volūdu, a unuki voi praunuki apleik skraida i latgaliski tik zyna i sauc tik vīnu vuordu “Vasali, vasali!”, varim labi puorsalīcynuot, ka vaļsts atbolsts – tys tok taida pošsaprūtama līta, tok tys ir daudz.
Augusts Egluojs
Ostoņpadsmytajā novembrī
Karūgus gaisūs paceļsim augši,
Sorkonboltsorkonuos kruosys lai zīd,
Ikvīns lai slavi breiveibai dzīd
Un acs lai nasadz ar plaukstu.
Dīnā šamā lai slavejam drūsmi,
Breiveibys sluopis, kas cylvākūs meit,
Gūds lai ir tim, pret kolnu kas īt
Un tautā mūdynoj rūsmi.
Lai pīminim strieļnīkus… Zīmsvātku snīgs
Jūs asnim kruosojās sorkons
Un naktīs, tamuos borgajuos naktīs
Jau bluozmuoja breiveibys reits.
Nūjimsim capuris, pīmynūt bruoļus,
Kas naatguoja dzymtajā sātā,
Jūs breiveibys olkys, jūs varūņu slavu
Lai paturim pīmiņā svātā.
Lai dzimtinis gūdam atdūdam vysu
I montu, i slavu, kū cylvāks var giut,
Un gaišuoku dzeivi un laimeigys dīnys
Lai nuokamuos paaudzis jiut.
Karūgus, karūgus paceļsim gaisūs,
Sorkonboltsorkonuos kruosys lai zīd!
Latgaliskuo Latgola ir latvyskuo Latgola.
Sveicīņs svātkūs!
Ar cīnu –
Ilze Sperga,
LgSC vaļdis prīšksādātuoja


text:
LgSC i 2011.
Kod gods aizvadeits, tai viņ gribīs atsavērt, kaids tod tys bejs, kab ar jaunu dorba sporu suoktu cytu. Ari bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) atsaver iz aizvadeitū godu.
.
Puosokys par krīzi
2011. gods „Latgolys Studentu centram” lelā mārā paguojs pošu izdūtuos gruomotys „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” zeimē. Gruomota tyka izdūta zeimeigā datumā – 27. majā, kod teiri teoretiski var saceit, ka Latvejā izabeidze krīze. Drupeit rodūša pīguojīņa, „sadarbeibys” ar Ministru prezidentu Dombrovska kungu – i par gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” zynuoja ari tī, kas kasdīnā varbyut nikod latgalīšu gruomotys rūkā nav turiejušs. Kotrā ziņā – tik daudzi kameru i filmietuoju pasuocīnī prīca byutu redzēt sevkuram sabīdryskūs attīceibu i medeju specialistam!
.
Literatura i muzyka rūkrūkā
Literari muzykali pasuocīni ir taids pateiceigs formats, kod sabīdreibys interesi var pīvierst gon latgalīšu literaturai, gon muzykai, i breineigi, ka saīt obejim iz reizis. 2011. godā beja gon kasgadejī pasuocīni, gon roduos ari jauni, kurūs gon sevi paruodeit, gon prīceit atguojušūs interesentus vareja latgalīšu muziki i autori. Nu tradicejom veiksmeigi tyka turpynuotys vairuokys: nakomercialais, nagudrais i nanormali glaunais „Tievanānu čulans”, kura aktivitatis nūtyka na viņ, kai īrosts, Viļānūs, bet ari Nagļūs, „Vāluo rudiņa” īsuoktū turpynuoja muzykali literarais pasuocīņs Latvejis Nacionalajā bibliotekā – „Agrais pavasars”, taipat goda beiguos Raiņa sātā „Berkenelē” Daugpiļs nūvodā ļauds ar prīcu par ailem i latgaliskū muzyku sasatika „Latgalīts latgalīšam draugs” piecpušdīnē. Kasgods ari LgSC pīsadola Dzejis dīnuos i 2011. godā pi seve gostūs iz latgalisku dzejis vokoru aicynuoja Raiņa i Aspazejis sāta Reigā. Pyrmū reizi Rēzeknē Latgaļu Rakstnīceibys muzejā nūtyka dzejisks pasuocīņs „Vuordu meitovys”. Pi tradicejom – taipat ar sovom aktivitatem LgSC pīsadaleja muzykys festivala „Muzykys Skrytuļs” nūrisēs i ar sovim spākim i īspiejom atbaļsteja ari koncerta „Taiseits Latgolā” nūtikšonu Reigā, LMA Studentu klubā.
.
Poši sev i cytim
Koč ari LgSC pasuocīņu vydā ir daudzi publisku, iz kurim ir aicynuots sevkurs interesents, gona ari taidu pošu prīcai, kurūs, prūtama līta, bīdreiba prīcojās redzēt ari jaunys sejis. Dažaidi pasuocīni i aktivitatis regulari nūtykuši vysūs LgSC birojūs – Reigā, Daugpilī i Rēzeknē.
Vīns nu interesantuokajim „projektim”, kurā tyka apvīnuotys tradicejis i modernuo kultura, saguoja Donata dīnys svineibys Reigā, kod dzyma folklora – Donata dīnys ticiejumi i naiztyka bez amerikaņu donatim. Taipat goda laikā naiztykom bez tradicionalajom sasatikšonom ar padzīduošonu folkklubā „Ala pagrabs” Reigā, Daugpiļs kojuos i Rēzeknē. Beja gon Zapts stiklineica, Sasavasaluošona, pikniki, sportiskys aktivitatis, projektu raksteišonys, ideju vātrys, naformalys latgalīšu volūdys stuņdis, piparkūku cepšonys i vēļ vysakuo. Tradicionala sasatikšona sovejim i na tikai turpynuojuos ari pasuocīņu cikla „Latgalīša pādi pasaulī” ītvorūs – virtuali izbraukuojom Eiropys ceļus, bejom Indejā i gastejom ari Australejā.
Vairuokūs pasuocīņūs guojom gostūs ci aicynuojom gostus pi seve. Tai majā pīsadalejom ar sovu tvistera spēlis latgalīšu verseju „Zyrga dečs” ari Latvejis Universitatis reikuotajā pasuocīnī LU Sāta, vosorā Viļānūs kūpā ar Mozuos kavalerejis (ceļojūša, darbeiga, muzykala i īdvasmojūša draugu i dūmubīdru kūpa, kurys lela daļa puorstuovu zynomi ari kai Imanta Zīdūņa fonda „Viegli” aktivisti) dalinīkim padarejom šmukuoku Trūpu (Kaupra) Valnakmini pi Viļānu. Kūpā ar Latvejis Aizsorgu organizaceju guojom puorguojīnī pa Preiļu apleicīni, svietejom Latvejis dzimšonys dīnu. Sadarbeibā ar kinys „Latgolys laikadečs” veiduotuojim organiziejom kinys seansu ari Reigā, par prīcu Rēzeknis Augstškolai spākus fiļmiešonā paraudzejom ari poši.
.
Gruomotu nūdaļa
2010. godā asuoktais dorbs pi latgalīšu gruomotu, muzykys īrokstu i suveniru golda uzturiešonys turpynuojuos ar vēļ leluokim apgrīzīnim ari 2011. godā. Daleiba gruomotu tiergūs, piļsātu svātkūs, latgalīšu pasuocīņūs i cytur – veids, kai LgSC ar sovu breivpruoteigūs paleidzeibu raudzeja paleidzēt latgalīšu gruomotu i muzykys izdeviejim atrost sovu piercieju i naļaut latgaliskajam nūputēt plauktūs, bet pierciejam i cytim interesentim paruodeit gruomotu dažuodeibu, kas pīeimama ari latgaliski.
.
Rodūšais konkurss
Ari 2011. godā LgSC turpynuoja tradiceju par latgaliskuos raksteibys veicynuošonu jaunu ļauds (školānu i studentu vydā), reikojūt rodūšūs konkursus. Tai pyrma vaļsts svātkim nūtyka rodūšais konkurss „Sorkonboltsorkonuos kruosys lai zīd”, kas prīcēja ar sovim rezultatim i paruodeja, ka Latgolā ir školāni, kas jādz i var raksteit labi latgaliski – gon saturiski, gon piec formys.
.
Projekti
Vysaidi pasuocīni i dareišonys ir breineiga līta, bet, kab tys vyss nūtyktu, bīži viņ vajag ari finansialys podturiešonys, deļtuo LgSC ceņteigi raksteja, realizēja i turpynuoja atteisteit daudz i dažaidus projektus. 2011. goda februarī nūslēdzem bīdreibys kapacitatis ceļšonys projektu, kū atbaļsteja Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu. Pīsadalejom Vaļsts kulturkapitala fonda projektu konkursūs, gon poša fonda organizātūs, gon caur Latgolys reigona kulturys programmu, i sajiemem finansiejumu jaunu latgalisku gruomotu izdūšonai 2012. godā. Ar Nūdarbynuoteibys vaļsts agenturys programmys „Atbalsts jauniešu brīvprātīgajam darbam” paleidzeibu LgSC veicynoj jaunīšu bezdarbnīku īsaisti breivpruoteigojā dorbā i snīdz īspiejis sajimt stipendejis vairuokim Rēzeknis jaunīšim-bezdarbnīkim. Ar Kulturys ministrejis atbolstu goda beiguos sajiemem finansejumu divejim projektim – latgalīšu kulturys gazetys lakuga.lv atteisteibai i latgalīšu volūdys izbraukuma stuņdem Latgolys školuos.
.
Medeji
Tai ir saguojs, ka itys gods bīdreibai „Latgolys Studentu centrs” ir bejs boguots ari ar dažaidom publiskom pasaruodeišonom. Vasalys treis reizis goda laikā asam intervāti radejis raidejumā „Latgolys Vuords”, bejušs speciali sižeti televizejis raidejumā „Vyss nūteik”, pīsadalejom portala www.diena.lv „Dīnys gostu ustobys” diskusejā par latgalīšu spāku, kai ari par myusu projektim i dorbim bejušs publikacejis drukavuotajūs medejūs, sižeti i roksti cytur škārsteiklā, radejuos i televizejuos – „Latvejis Aveizē”, „Ir”, TV3, LNT, PBK, LR1 „Gruomotu apskotā” i cytur. Goda beigu daļā ūtrū elpu devem ari vīnam sovam medejam – latgalīšu kulturys gazetai „LaKuGa” i cīši cerejam veiksmeigi ar tū turpynuot ari iz prīšku.
.
Daudz dareits, padareits, vajadzātu vēļ izdareit – taids tys 2011. gods bejs „Latgolys Studentu centram” i tikpat pasuocīnim i nūtykumim boguoti i darbeigi cerejam ari nūdzeivuot tū 2012.
.
Foto šaļteņu kolaža – Latgolys Studentu centra 2011. gods