text:
Ituogods rudiņa pīduovuojums i nūtikšonys Latgolys muokslā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latgolys Kulturviesturis muzejā pādejuos div dīnys palykušys apsavērt Gundegys Rancānis izstuodi “Klātesot”, da oktobra vyds apmeklejamys izstuodis Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā. Jaunys izstuodis ir “Linogriezums” i “Ir iespēja satikties 3”, a vysvairuok gaideituo nūtikšona – Pīgožņa bolvys padūšona. I vēļ daudz kas cyts baudoms ituo rudiņa Latgolys muokslys pīduovuojumā.
Jāzepa Pīgožņa bolva Latvejis ainovu gleznīceibā – Osvaldam Zvejsalniekam
25. septembrī Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzejā konkursa izstuodis “Jāzepa Pīgožņa balva Latvijas ainavu glezniecībā” atkluošonā paziņuoja 2021. gods golvonuos bolvys īgivieju. Tys ir Rēzeknis piļsātys Gūda pylsūņs, muokslinīks Osvalds Zvejsalnieks ar dorbu “Rudens vēji”, viestej informaceja socialajūs teiklūs.
Pārņ konkursā uzvarēja Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys gleznuošonys i zeimiešonys pasnīdzieja Agra Ritiņa.
Itūgod konkursam tyka padūti 103 muokslinīku 174 dorbi. Nu jūs izstuodei žureja izraudzeja 88 autoru dorbus. Izstuodis atkluošonā 11. augustā Reigys Sv. Pītera bazneicā tyka paziņuoti 2021. gods golvonuos bolvys nominanti. Golvonajai bolvai nomināti ir seši muokslinīki, bez O. Zvejsalnieka: Meldra Bula ar dorbu “Jūlijs”, Jānis Ziņģītis ar dorbu “Janvāra sākumā”, Agnija Ģērmane ar dorbu “Sapnis, kas atkārtojas 2”, Ērika Kumerova ar dorbu “Pavasara jūtoņa”, Inga Jurova ar dorbu “Svētdiena. Kailsals”.
Izcylajim daugovpilīšim veļteitu simpozeju izstuodis
Vēļ da 17. oktobra Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā apsaveramys storptautyskūs simpozeju izstuodis – Silvai Linartei veļteituo 3. storptautyskuo gleznīceibys, 3. Latvejis Keramikys bienalis storptautyskuo konkursa “Martinsona balva 2021”, 17. storptautyskuo gleznīceibys simpozeja “Marks Rotko”.
Gūdynojūt izcyluos Latgolys i Daugovpiļs muokslineicys i ilggadejuos muokslys pedagogis Silvys Linartis (1939–2018) pīmiņu i radūšū veikumu, itūgod Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā nūtyka jau trešais muokslineicai veļteitais gleznīceibys simpozejs, aicynojūt pīcus gleznuotuojus nu Latvejis, Leitovys, Vuocejis i Pūlejis diveju nedeļu laikā pīsagrīzt radūšajam procesam, sovstarpejam dialogam i muokslys dorbu jaunradei.
3. Latvejis Keramikys bienalis storptautyskuo konkursa “Martinsona balva 2021” izstuodē pīsadola muokslinīki nu 38 vaļstu. Viertejūt gondreiž pīcus symtus īsyuteitūs dasacejumu, storptautyska žureja atlaseja 120 lobuokūs dorbus nu Latvejis i vysa pasauļa. Izstuode kai plašuokys pasuokumu programys kūduls i centraluo nūtikšona ir veļteita vīnam nu izcyluokūs i storptautyski atpazeistamuokūs latvīšu keramikys muokslys puorstuovu – Pēteram Martinsonam (1931–2013). Daugovpiļs beja juo dzymtuo piļsāta, i ari pošlaik te ir sātys palikšona juo plašajai muokslys dorbu kolekcejai. Zeimeiga nūtikšona, kas papyldynuos Latvejis keramikys bienali, byus ari Pētera Martinsona sātys atkluošona, kas plānuota ituogods nūgalē i kuramā iz prīšku byus muokslinīka dorbu pastuoveiguo ekspoziceja.
Kas gods glaznuotuoji nu tyvuoku i tuoluoku vaļstu pīsasoka daleibai Marka Rotko vuordā nūsauktajā storptautyskajā simpozejā ar cereibu īpazeit Rotko Latvejā i, glaznojūt juo bierneibys piļsātā. Itūgod simpozejā pīsadaleja deveni glaznuotuoji nu Latvejis, Lelbritanejis, ASV, Niderlandis, Kanadys, Pūlejis i Vuocejis. Vysi uorvaļstu simpozeja daleibnīki pīsadaleja atlasis konkursā vēļ 2020. goda suokumā, tok viņ ituogods vosorā jim beja varams atbraukt iz Latveju, kab div nedeļu garumā pīsadaleitu 17. storptautyskajā gleznīceibys simpozejā “Marks Rotko”.
Izstuode “Linogriezums” Latgolys viestnīceibā “Gors”
Nu 28. septembra līdz 21. novembra Rēzeknē, Latgolys viestnīceibys “Gors” muokslys galerejā, apsaverama Annys Grinčukys i Valda Baškirova dorbu izstuode “Linogriezums”. Izstuodis autorus raksturoj dziļa saikne ar dobu, kas radzama ari muokslinīku dorbūs, i grafikys tehnika – linogrīzums, informej Latgolys viestnīceibys “Gors” (SIA “Austrumlatvijas koncertzāle”) marketinga specialiste Laura Malinovska.
Muokslinīki Anna Grinčuka (1984) i Valdis Baškirovs (1984) ir dobys bārni i, absolvejūt muokslys studejis Reigā, obeji puorsaceļ iz dzeivi Latgolys lauku vīnsātā. Dziļuo saikne ar dobu vārojama obeju muokslinīku dorbūs. Annu i Valdi vīnoj ari grafikys tehnika – linogrīzums, tok sevkura individualuo īškejuo pasauļa uorejuos izpausmis veids muokslā ir atškireigs. Annys dorbūs dominej dzeiveibys formu teselaceja aba atsakuortuošona geometriskūs, hipnotizejūšūs ritmūs. Valdis veidoj ilustrativys, smolki satiriskys kompozicejis ar dzeivnīku simboliku, jamūs izskaņ ari trauksme par varamū ekologiskū krīzi.
Anna ir dzymuse Daugovpilī. Nu agrys bierneibys interesiejusīs par dobu i izjutuse spieceigu vēļmi radeit. Četru godu vacumā par pošys sakruotū naudu nūpierkuse sovu pyrmū mikroskopu i suokuse caur jū pieteit pasauli. Četrpadsmit godu vacumā mama Annai paduovynoj videokameru i nu tuo laika jei suoc filmēt i fotografēt. Muokslineica ir vuicejusīs Rēzeknis Muokslys vydsškolā i Latvejis Muokslys akademejā, dabojūt magistra grādu vizualajā komunikacejā. Absolvejūt Latvejis Muokslys akademeju Reigā, puorsaceļ iz dzeivi Latgolys laukūs. Paraleli grafikai i gleznīceibai Annu aizraun dobys i juos procesu īmyužynuošona video i foto formatā, eipaši aizaraunūt ar makro pasauli.
Valdis ir dzims Bolvūs, tok daļu bierneibys pavadejs vacvacuoku vīnsātā Valmīrys nūvodā, kur īsavuicejs sajust dzeivuos dobys i cylvāka mejīdarbeibu i sovstarpejuos saitis. Izgleiteibu īgivs Valmīrys Muokslys vydsškolā i Latvejis Muokslys akademejis Grafikys nūdaļā. Piec Reigys perioda Valdis puorsaceļ iz dzeivi dziļūs laukūs Latgolā, kur dzeivoj vīnsātā meža īlūkā, audzejūt duorziņus, turūt kozys, vystys i zūsis. Valda dzeivis stils atsaspīgelej juo muokslys dorbūs. Pīmāram, linogrīzumā “’Kaķis un vārna” muokslinīks attāloj pīradynuotū vuornu, kuru ironiski poša kačs itūvosor ari apēde. Muokslinīka grafikuos caur simbolisku, estetiski vizualu informaceju teik attāluoti i dzeivnīki, i trauksme par ekologiskū krīzi.
Izstuodi “Linogriezums” varams apmeklēt kotru dīnu nu 11.00 da 22.00 stuņžu Latgolys viestnīceibys “Gors” muokslys galerejā.
Viktora Kuhaļska personālizstuode “Klūgu filozofija”
Daugovpiļs Nūvadpietnīceibys i muokslys muzejā da 3. novembra apsaverama Viktora Kuhaļska personalizstuode “Klūgu filozofija”, viestej informaceja muzeja sātyslopā.
Itūgod ar četrdesmit godu amatnīka pīredzē radeitajim kluygu meistardorbim sovu dzeivis i radūšuo dorba jubileju sviņ Tautys lītiškuos muokslys studejis “Klūga” vadeituojs Viktors Kuhaļskis, kurs par sevi soka tai: “Klyugu peišonys muoksla – tei ir vysa muna dzeive i vēļ drupeit vairuok…”
Sovu klyugu pinieja dzeivis ceļu V. Kuhaļskis suoce ap 1978. godu pi sova sīvystāva, pīredziejušuo klyugu pinieja Ulda Birmbauma (1928–1981). U. Birmbaums jimā redziejs rakstura soveibys i dūteibys, kurys atbylst klyugu omota apgiušonai i mudynuojs jū padzilinuoti apgiut i īpazeit. Viktoram tys pasadevs i īinteresiejuse itei nūdarbe. Meistareigi apgivs zynuošonys, dreiž viņ pats Viktors suocs izgudruot jaunus peišonys mozgus, savīnuojumus i elementus. Jau 1984.gadā Viktors Kuhaļskis organizēja pyrmū klyugu pinieju apvuiceibys grupu i 1985. godā Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzeja paspuornē teik dybynuota studeja “Klūga”.
Izstuodē apsaveramī dorbi apjam vysus Viktora Kuhaļska radūšuo dorba periodus, suocūt nu agreimūs dorbu da myusdīnu. Ite izstuodeiti unikali prīškmati, kas atrūnami Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzeja kruojumā – meitys dzimšonai darynuotais šyupeleits (1985), ragavenis i rūtaļlītys, restaurātī krāsli nu Kruoslovys Viesturis i muokslys muzeja i cyti naatkuortojami, autora meistareibu aplīcynūši darynuojumi poša izkūptuos peišonys tehnikuos. Pādejā laikā kombinej poša gataveitu kūka prīškmatu sagatavis ar pynumu ci pat kūkā īstruodojūt dzyntaru, kas ari ir autora tehnologiskais izgudruojums.
Izstuode “Ir iespēja satikties 3”
Nu 6. oktobra da 6. novembra Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē byus apsaverama Ērikys Sparānis, Agrys Ritinis, Bitty (Vjačeslavs Fomins) gleznīceibys i grafikys izstuode “Ir iespēja satikties 3”, informej Rēzeknis piļsātys dūmis Komunikacejis nūdalis vadeituojs Kārlis Pozņakovs.
Vysus treis muokslinīkus – Ēriku Sparāni, Agru Ritiņu i Bitty – vīnoj kūpeigys studejis Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filialē, kū jī absolvēja 2004. godā. Godu piec studejom trejūtne sareikuoja izstuodi Latgolys Kulturviesturis muzejā ar zeimeigu nūsaukumu “Ir iespēja satikties”, tai aicynojūt cytus kursabīdrus i sovus školuotuojus sasatikt izstuodē. Piec pīcim godim tyka sareikuota ūtruo Ē. Sparānis, A. Ritinis i Bitty kūpejuo izstuode “Ir iespēja satikties 2”, aplīcynojūt interesi vīnam par ūtra radūšū darbeibu. Nu ūtruos sasatikšonys izstuodē ir paguojuši jau 12 godi, autori palykuši par nūbrīdušim muokslinīkim, tok studeju godūs rodusīs saikne ir stypruoka par laiku. Vysus treis vīnoj ari dorbs muokslys izgleiteibā, dūdūt bārnim i jaunīšim zynuošonys muokslys jūmā.
Glaznuotuoja Ē. Sparāne ir dzymuse i auguse Rēzeknē, tok pošlaik dzeivoj i struodoj Reigā, juos glaznu kompozicejis ir personeigi stuosti, kas, savārti iz daudzkruosaina pavedīņa, viestej par autoris emocejom i puordzeivuotū. Glaznuotuoja A. Ritiņa ir dzymuse Ludzā, a jau školys laikā ir puorsacāluse iz Rēzekni, ite rit i juos dorba gaitys, i rodūšuo dzeive muokslā. A. Ritiņa puorstuov ainovys žanru, kur namiteigi maineigajūs dobys motivūs meklej breiža sajiutys. Grafiks Bitty ir ludzānīts, tok struodoj i Ludzā, i Rēzeknē. Bitty pošlaik pīsagrīzs zeimiejumam sausā manerē, kur sevkurs instruments, ci tys byutu sepejis zeimuļs, ūgle ci sangina, juo rūkuos var struoduot cīš smolkai voi plotai, breivi ci plyudoni. Bitty pīsaista gaismys asameiba dorbā i gaismānu spēle, kas zeimejūt paleidz izjust naskaitomys gradaceju niansis nu tymsa da natvarami gaiša.
Evijis Pukis glaznu izstuode “Pasaule ap mani”
Da 16. oktobra Latgolys Kulturviesturis muzeja 1. stuova izstuožu zālē apsaverama Evijis Pukis glaznu izstuode “Pasaule ap mani”, informej Rēzeknis piļsātys dūmis Komunikacejis nūdalis vadeituojs Kārlis Pozņakovs.
Jaunuo muokslineica riezeknīte Evija Puķe, absolvejūt Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filialis gleznīceibys apakšnūzari (2020) i veidojūt pyrmū personalizstuodi, skateituojim prezentej pādejā godā tapušūs dorbus, kai ari interesantuokūs studeju laika radūšūs dorbus.
Par sovys īdvesmis olūtu autore soka: “Kod gatavejūs koč kū jaunu izglaznuot, iz pasauli verūs cauri fantazejis prizmai. Vysod ilgojūs īraudzeit koč kū naparostu. Pruotā īt koč kur skaiteita vierteiga atziņa – “Kaids esi tu pats, taid byus (veiduosīs) pasauļs ap tevi”. Taitod mes sovu apleicīni veidojam poši. Bīži viņ cylvāks naapsazynoj, cik daudz palaiž garom, dzeivojūt “parostu” dzeivi, ignorejūt Dabasu zeimis. Kai, pīmāram, bryuni raibs karaliskais tauryns, kas iz šaļteņu nūsieds iz boltuo, pogolmā nūkluotuo pologa, ari viestej tū, ka tam pateik teireiba. Boltums cylvākā pošā i gaišums jam apleik. Pasauļs ap mani. Pasauļs napīradynuotajā taurynā.”
Gundegys Rancānis izstuode “Klātesot”
Da 2. oktobra Latgolys Kulturviesturis muzejā var paspēt apsavērt Gundegys Rancānis pavasar Covid-19 īrūbežuojumu deļ atcaltū izstuodi “Klātesot”, viestej informaceja Rēzeknis piļsātys dūmis sātyslopā.
Gundega Rancāne i glaznuošona ir nasaraujami saisteitys nu pyrmuos izstuodis kūpā ar tāvu 13 godu vacumā. Izstuode nūtyka tūreiz vēļ Rēzeknis Nūvodpietnīceibys muzejā, kur storp Ontona Rancāna kūkgrīzuma tieļnīceibys dorbim tyka izlykti ari Gundegys zeimiejumi.
Muokslineicys dzeivē gleznīceiba ir kluotasūša i pyldūt direktoris omota pīnuokumus Lūcijis Rancānis Makašānu omotu vydsškolā, i sabīdryskajuos aktivitatēs, i apdorūt sātys sūli saimē. “Intensivais i daudzkruosainais dzeivis ritms atsaspīgelej ari dorbūs”, soka muokslineica. “Pat tamuos šaļtīs, kod naasu darbneicā pi molberta, acs fiksej i nūgloboj atmiņā mirkļus i sajiutys, kas munā iztēlē īsagulst kai nūteiktys nūskanis, kolorits i kompozicejis.”
Leluo pīredze glaznuošonā dūd breiveibu izteiksmē, tok atstuoj vītu ari puorsteigumam: “Dzeive ir lels breinums. Nav nivīna vīnaida pavasara ci rudiņa, nav nivīna saulis rīta par azaru, kas atsakuortuotu. Ir lītys, kū dzeivē logiski plānojam i tod reikojamēs, a jū eipaši izdaiļoj šaļtis, nūtikšonys i skoti, kū mes nikod nabejom paredziejuši. Jī vysvaira dūd īdvesmi i gribiešonu glaznuot, tai saglobojūt, pīfiksejūt jūs kluotasameibys sajiutu glaznuos,” pīzeist Gundega.
“Maņ ir cīš byutiski nūviertēt tagadni, juos naatkuortojameibu, paruodeibys dobā, tyvu i breineigu cylvāku kluotbyutni, lītys, gordu iedīni. Itei vysa dzeivis estetika agruok ci vāluok sakoncentrejās kaidā glaznā. Jau pats glaznys tapšonys process, suocūt ar audakla izvēli ci sagataveišonu, paildzynoj jūs kluotasameibys sajiutu kasdīnys kūšuokajom šaļtim. Jūs kūšums i nūzeimeiba ir cīš subjektiva, a glaznuos daboj pavysam cytu – daudz globaluoku nūzeimi. Pat īdūmuoti i gaistūši seikumi – gaismu spēlis iz seipulu lokstim, koktā nūsvīsti zuoboki, ladā īsolušys iudiņa zuolis, saulis kaitys uobeļneicu zīdūs ci pylnmieneša veitulūs spiej daškiert itū kluotasameibys sajiutu dzeivei – cylvākim, laikam i vysam skaistajam apleik.”
Izstuode atspīgelej G. Rancānis vierteibys gleznīceibā, kur vysod vysleluokuo nūzeime ir koloritam, juo harmoniska “īsaguļšona” glaznu kompozicejuos i mozūs, i lelūs audaklūs. Tok, asūt pi molberta, ir na mozums pretrunu i īškejis ceinis: “Gleznīceiba ir ari tehnisks process i vys jauni profesionali izaicynuojumi. Ir lela prīca, ka ituo procesa rezultats – glazna – spiej ari skateituojā veiduot, provocēt asociacejis, atminis i sevkuram sovu kluotasameibys sajiutu dzeivei,” pauž muokslineica.
Latgolys muokslinīki var īsnēgt dorbus ituogods rudiņa izstuodei “Pēdas/Pādi”
Latgolys Kulturviesturis muzejs aicynoj Latgolys muokslinīkus īsnēgt dorbus rudiņa izstuodei da 2021. gods 30. oktobra. Izstuodis plānuotais laiks – nu 17. novembra da 18. decembra, informej Rēzeknis piļsātys dūmis Komunikacejis nūdalis vadeituojs Kārlis Pozņakovs.
Kai parosti itei izstuode teik atkluota novembrī, sagaidūt Latvejis vaļsts proklamiešonys kuortejū godadīnu. 2021. godā Rudiņa izstuodis moto ir izvierzeituo tēma “Pādi”. Jūs sevkurā nu myusu atstuoj nūtikšonys, satiktī cylvāki, šaļtenis. Izgaistūši pādi i palīkūšys vierteibys, gribiešona atstuot pādus, tok jai īpretim – dzēst i aizmierst nūtykušū. Pat napīdzeivuotais, tuolais, viesturis pagrīzīņa punkts var taišni ci nataišni dasadūrt dzili i palīkūši. Pādi, kū atstuos itei dīna… Kaidu jū redzēs i sajuss, kai vērtēs cyta laika cylvāks?


c: text/html

text:
Dyumustoba, reja i jaunsaiminīka sāta – Ludzys muzeja uora ekspozicejis duorgumi
Roksta autore: Laura Melne, portals lakuga.lv
Portals lakuga.lv turpynoj rokstu sereju, kurā reizi mienesī īpazeist kaidu Latgolys muzeju i tuo kruojuma duorgumus. Itūreiz bejom gostūs Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejā, kurs par sovu leluokū duorgumu skaita Breivdobys i etnografejis nūdaļu, kas ļaun īsajust 19./20. g.s. Latgolys zemnīku kasdīnys dzeivē.
Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejs jau nu 1956. goda atsarūn vītā, kur nazkod bejuse Krīvejis imperejis generalmajora Jakova Kuļnevavacuoku sāta. Kuļnevam veļteita ari vīna nu muzeja ekspoziceju, tok taipat tī var apsavērt ari Latgolys dobai i Ludzys viesturei veļteitys ekspozicejis. Eipašs muzeja lepnums ir tuo Breivdobys i etnografejis nūdaļa, i tam nūteikti ir pamats. Koč ari muzejs atsarūn piļsātys centrā, tī ryupeigai kūptā teritorejā var sasajust kai Latgolys laukūs pyrma symtu i vaira godu. Dyumustoba nu 19. g.s. suokuma, vīnys ustobys dzeivojamuo sāta, kas raksturoj 19./20. g.s. meju, reja i kuls, igauņu tipa patmalis, naftys motors, kas izmontuots kuļmašynu i cytu mehanismu darbynuošonai, kai ari eistyna jaunsaimisteibys dzeivojamuo ustoba. Kai miniaturs Breivdobys muzejs, tik eistyn latgalisks, kas ļaun atguoduot koč kū nu sovu seņču, rodu, sābru vacajom sātom.
Plašuo teritoreja dūd vareibu tamā organizēt ari vysaiduokus pasuokumus, kas na vysod ir saisteita taišni ar muzeju. Itūgod, kod Lelais latgaļu tiergs navarēja nūtikt Ludzys piļskolnā, tys tyka puorcalts taišni iz itaini, taipat jau par tradiceju palics muzejā reikuot amaterteatru breivdobys izruožu festivalu “Vezums”. Muzejs pīduovoj eipašu programu kuozinīkim, kas, saprūtams, izjemūt pandemejis laiku, ir cīši pīpraseita.
Itūreiz kūpā ar Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeja izgleitojūšuo dorba i dorba ar apmaklātuojim vadeituoju Ainu Loseviču vaira īpazeisim treis muzeja breivdobys ekspozicejis objektus: dyumustobu, reju i jausaimnīka sātu.
1. Dyumustoba
Par unikaluokū Breivdobys i etnografejis nūdalis objektu ludzuonīši skaita dyumustobu, kū var datēt ar 19. g.s. pyrmū catūrksni. Tys ir diveju daļu dzeivojamais kuorms, kas sastuov nu siņcem aba naapkurynojamys telpys bez grīstu i dzeivojamuos ustobys. Iz tuos jumta veļteigai meklēt škūrstynu, partū ka vysi dyumi nu cepļa tyka izlaisti pa durovom. Sāta eipaša ari ar sovu nīdru jumtu, kas beja rakstureigi sātom iudiņa tyvumā, par pīmāru, pi azaru. Leluokajai daļai sātu vys tik beja cysu jumti.
Siņcēs turēja vysaidus dorbareikus ari puortykys produktus, partū ka vosorā tī nabeja cīši korsts. Dzeivojamū ustobu nu siņču atdaleja dubultuos durovys – parostuos i pusdurovys, kurys aiztaiseja tod, kod kurynuoja cepli. Greida ustobā ir nu muola, tik pi gultys ar kūka puorkluojumu, kas deve vareibu koč drupeit vaira turēt syltumu. Ustoba, kai jau tuo laika Latgolys sātuos īrosts, tyka sadaleita vairuokūs koktūs – nateirajā aba vyrtuvis koktā pi cepļa, syltajā aba guļamkoktā, tok nu cepļa pa diagonali vysod beja boltais aba Dīva kokts, kur stuovēja obrozi.
Itei sāta iz muzeju puorvasta 1958. godā nu Isnaudys pogosta Buobīšu. Tū 19.g.s. suokumā izcieļs kaids pūļu bezzemnīks Vrublevskis, kurs Ludzys apriņčī beja īceļuojs kai krūga muzykants. Juo mozdāls stuņdinīku meistars Ontons Vrublevskis itamā sātā nūdzeivuoja leidz pat 20. g.s. 50. godim.
2. Reja i kuls
Muzejā apsaveramuo reja ir izcalta 1927. godā Pušmucovys pogosta Šmatūs. Zam vīna jumta atsarūn kai reja ar cepli, kur kaļtēja labeibu, tai kuls, kur tū kiule, i pībyuve, kur atsarūn lynu meistamuos mašynys rots, kuru nazkod grīze zyrgi. Ar reju saistuos daudz vysaiduoku nūstuostu. Tai kai tei ir tymsa vīta, ļauds skaitejuši, ka tī varātu dzeivuot valns. Rejā ari pyrma bieru turēja nabašnīku, rudinī kluoja goldu velim. Taipat rejis beja guņsbeistami objekti, partū tyka caltys tuoļuok nu sātys i cytim saimisteibys kuormim. Rejā ari piec vysu dorbu pabeigšonys parosti pamete kaidu labeibys drupeiti, kab cytugod byutu loba raža.
Iz muzeju reja puorvasta 1970. godā, tok piļneibā atjaunuota, kab tū varātu apsavērt ari nu īškpusis, pyrma godu desmit, pasasokūt Lauku Atbolsta dīnasta pīškiertajam finansiejumam. Kab vyss byutu korekti i viesturiski atbylstūši, pasaryupeja konsultants – Latvejis Etnografiskuo breivdobys muzeja golvonais kruojuma globuotuojs Mārtiņš Kuplais, kuru var saukt par ituos jūmys zynūšuokū cylvāku Latvejā. Tamā var īsapazeit ar lynu apstruodis procesu nu poša suokuma da gola, apsavērt vysaiduokus lynu i gryudu apstruodis dorbareikus i lynu mašynys, sekuot leidza dorbareiku atteisteibai nu vysprimitivuokūs spryguļu leidz pat mehanizātom kuļmašynom. Kaidu laiku školānim pīduovuota ari lynapstruodis muzejpedagogiskuo programa, tok niu asūt problemys dabuot pošu izejmaterialu – lynus, kū vaira eipaši naaudzej.
3. Jaunsaiminīka sāta
Jaunuokais Ludzys muzeja Breivdobys i etnografejis nūdalis objekts ir jaunsaimisteibys “Aizupīši” dzeivojamuo sāta, kas 2008. godā iz muzeju puorvasta nu Mērdzinis pogosta Avīšu (niu Avīši atsarūn Pušmucovys pogostā). Sāta calta 20. g.s. 30. godūs i atspīgeļoj saiminīku dzeivi piec Latvejis vaļstī storpkaru laikā realizātuos agraruos reformys. Sāta calta kai jau vēļ tymūs laikūs īrosts – ar soltū i syltū golu, kur vīnā dzeivuojuši pastuoveigai, tok ūtrā – tik vosoruos. Niu ekspoziceja īkuortuota t.s. syltajā golā i pa vydu asūšajā vyrtuvē, tok nazkodejā soltajā golā īkuortuota telpa, kur nūteik muzejpedagogiskuos nūdarbeibys školānim. Lai ari na autentiski, tok tam laikam gona tipiski – daudzys lauku školys nazkod atsaroda sātā, kurys vīnā golā dzeivuoja saiminīki, bet ūtrā – beja īkuortuota klase.
Sāta ir eipaša ar tū, ka tamā dzeivuojuši diveji bruoli Silkāni – vīnam bejuse saime, bet ūtrys bejs vacpuiss. Saīt, ka pa zīmu bruoļs, kuram nav bejs saimis, dzeivuojs vyrtuvē, partū ka dzeivojamuo ustoba beja atvālāta ūtra bruoļa saimei. Trešais bruoļs, kurs bīži gastejs itamā sātā, beja Juoņs Silkāns (1899–1955) – latgalīšu dzejnīks i sabīdryskais darbinīks, kurs publiciejīs kai 20. i 30. godūs Latvejā, tai piečuok trymdā. Sātai teikūt muzeja eipašumā, iz ustobys atrosts daudz vysaiduoku līceibu par jū – gruomotys, fotografejis. Var saceit, ka jam ari veļteita dzeivojamuos ustobys ekspoziceja, kur radzams ari Juoņa Silkāna portrets. Nūzeimeigi ekspozicejis objekti ir ari tradicionaluos latgalīšu sātys mebelis, kas rakstureigys 20. g. s. vydam – etažerka (vīnkuorša plauktu sistema) i kanapka (plots sūls ar atzveļtni). Saleidzynojūt ar vacuokim Latgolys sātu paraugim, te jau radzama leluoka sekuošona mūdei i vareiba atsaļaut speciali pasyuteitus, na vaira pošu taiseitys mebelis. Vēļ vīna atškireiba interjerā nu vacuoku sātu – ustobys jau suoce izgreznuot ar vysaiduokim rūkdorbim, kai izšyvumim i tamburiejumim.
Galerejā Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeja Breivdobys i etnografejis nūdalis objekti. Foto autore: Amanda Anusāne/portals lakuga.lv

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Aprelī Daugovpilī byus apsaverami jauni Marka Rotko dorbi
24. aprelī vysus muokslys cīneituojus gaideis eipaša nūtikšona – jauni Marka Rotko originaldorbi Daugovpilī. Originali i vairuokys vīteja mārūga i storptautyskuos izstuodis byus apsaveramys, svietejūt trešū Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra dzimšonys dīnu.
Tyvojās nūslāgumam pyrmūs treis godu cykls, kod Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā vairs tik da 10. apreļa īspiejams apsavērt pasauļslovonuo abstraktuo ekspresionista Marka Rotko dorbus, kurī iz itū periodu tyka deponāti nu Keitys Rotko Prizelys i Kristofera Rotko kolekcejis. Piečuok dorbi atsagrīzs kolekcejā i varbyut tik kaids Latvejis dzeivuotuojs tūs otkon nazkod nuokūtnē varēs redzēt kaidā nu Eiropys muzeju.
Nav nūlīdzams, ka, pasasokūt ari muokslinīka vuordam, Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrys ir palics par vysapmaklātuokū vītu Latgolā i tics Latvejis 10 turisma vierteibu sarokstā. Daudzi skaita, ka taišni Marka Rotko gleznys ir nūzeimeiguokais, kas obligati juoradz, apceļojūt Latveju, reizē izbaudūt ari kvalitativuos maineiguos ekspozicejis, kurymuos apsaverami izcilu Latvejis i uorvaļstu muokslinīku gleznīceibys, grafikys, fotografejis, tekstilmuokslys, instalaceju i cytu muokslys medeju dorbi.
Rotko originalu ekspoziceja tyka pīduovuota kai vīneiguo ilgtermiņa pastuoveiguo i retrospektivuo izstuode Eiropā, kur apsaverami M. Rotko dorbi, kas raksturoj vysus muokslinīka daiļradis periodus. Ari jaunajā Marko Rotko dorbu ekspozicejā byus radzami retrospektivi da šam Latvejā naradzāti izcyluo meistara dorbi nu muokslinīka bārnu Keitys Rotko Prizelys i Kristofera Rotko kolekcejis. Tradicionalai byus apsaverama vīna realistiskuo perioda kompoziceja, divejis sirrealisma perioda gleznys, vīna storppūsma kompoziceja puorejā iz Rotko klasiskū gleznīceibu i divejis klasiskuo perioda kompozicejis.


text:
Syltī roksti i saulis sajiutys
Roksta autors: Ināra Volkova, žurnals “A12”
Jaunys izstuodis Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā, Leivuonā, suocās jau itūnedeļ, 12. i 14. decembrī. Līga Mickēviča pīduovoj austuos mandalys “Sajūtu saules”. Muokslineica pīzeist, ka mandalys ir cylvāka īškejuos byuteibys atainuojums iz itū šaļti.
“Mandalu ausšona ir na viņ dziļš dorbs ar sevi, meditaceja, bet tū var aust ari kaidys konkretys materialys vierteibys īgiušonai, pīmāram, ceļuojumam, olgys paaugstynuojumam. Aužūt mandalu, īlīkam dūmys i energeju par konkretū gribiešonu, tod kotru dīnu nūlīkam mandalu sev prīškā, pameditejam, padūmojam. Kod rezultats sasnāgts, mandalu var sadadzynuot.” Īsuokumā mandalys tyka zeimātys, tūmār Latvejā jau dorbojās ari austūs mandalu darbneicys, kas pamudynuoja Līgu pīsagrīzt austajom mandalom. Taipat kai zeimiešona, mandalu veiduošona ir ari psihologiska saruna pošam ar sevi. Daudzim sajiuta byut i atsarast ite i niu, ir juosavuica. I mandalu veiduošona ir ceļš pošam iz sevi.
Tradicionaluos tautys muokslys izpausmis ir Tautys Lītiškuos muokslys studeja “Dubna” tekstileju izstuodē “..raksti silda..”. Kerzis ar dzejs komulim, ausšonai pīteitys motkys, aust īsuokti deči, lyna goldauti, greidys celeni. Tautys lītiškuos muokslys studeja “Dubna” sagloboj i atteista senejuos ausšonys tradicejis, pietej Latgolai soveiguos senejuos rokstu zeimis i īauž juos myusdīneiguos tekstilejuos. “Dubnys” viesture suocēs 1972. godā ar audiejis Monikys Mančinskys īceri apvīnuot audiejis ausšonys pulceņā, nūsaucūt jū upis Dubnys vuordā. Studejis vadeituoja ir Inese Valaine, studeja atteista ausšonys tradicejis, pietejūt Latgolys ornamentus i īaužūt juos myusdīneiguos tekstilejuos. Studeja ir izauduse vaira kai 90 metrus garu tautysku jūstu, kū TLMS “Dubna” audiejis 2006. godā darynuoja Leivuona piļsātys 80 godu jubilejai i kas ir niule garuokuo austuo jūsta Latvejā.
Izstuodis apsaveramys da 26. janvara.
Roksts sagataveits sadarbeibā ar portalu lakuga.lv ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta leidzekļu projektā “Robežlīnijas”.


text:
Leidz 14. majam Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā apsaverama īvārojamajam katuoļu goreidznīkam, goreiguos literaturys autoram, latgalīšu volūdys gramatikys i pareizraksteibys vuordneicys sastuodeituojam, dramaturgam i filozofam Pīteram Strodam veļteita jubilejis izstuode.
1. majā apritēja 120. godskuorta, kūpš Pīters Strods īguoja pasaulī Varakļuonu pogosta Lelūs Strodu cīma Eisākūs zemnīku Ontona i Teklis saimī.
Veiskups P. Strods ir daudz struoduojs pi katuoļu lyugšonu gruomotu latvyskuošonys, sastuodejs gon katuoļu katehismu pamatškolom, gon novennys (9 dīnu lyugšonys) Svātajam Jezupam i Svātuo Gora gūdam, ari dorbus, kuri nu dobyszynuotnis vīdūkļa pamatoj Dīva asameibu. Atzeimejams ir fakts, ka P. Strods beja pyrmais Latvejis katuoļu prīsters, kurs īgiva filozofejis zynuotņu doktora gradu. Sovā laikā bejs vīns nu lobuokajim muoceibu saceituojim Latvejā.
Kai daudzi citi latgalīšu goreidznīceibys puorstuovi, ari P. Strods beja aktivs sabīdriskais darbinīks i deve lelu īguļdejumu na vīn teologiskajā dorbā, bet ari volūdnīceibā i literaturā.
P. Strods ir bejs gon Latvejis Tautys padūmis lūceklis, dorbuojīs vysaiduos organizacejuos, gon skaitejs lekcejis tūpūšajim pedagogim, pietejs latgalīšu volūdu, vuocs folkloru i etnografiskūs materialus i Rēzeknī nūdybynuojs latgalīšu literaturys i senejūs lītu muzejbiblioteku, kura 1925. godā gon dīmžāl guojuse būjā guņsgrākā.
Struoduodams žurnalā „Zīdūnis”, P. Strods ir daudz darejs Pītera Miglinīka i Andriva Jūrdža pīminis saglobuošonys lobā i jūs dorba populariziešonā ari kūpejuos latvīšu literaturys kontekstā. Latgolys skaiteituoju sovukuort ir ceņtīs īpazeistynuot ar puorejuos Latvejis i vysa pasauļa slavonajim rakstnīkim.
Lugys, kurys sarakstejs pats P. Strods, atspūguļoj sadzeivi Latgolys laukūs, tur dzeivojūšūs ļaužu psihologeju i aktualizej sova laika sabīdreibai svareigys problemys. Izmontuojs pseidonimus Latgalāns i Strods-Eisāks.
Cīš nūzeimeigs ir P. Stroda davums latgalīšu volūdnīceibā, tīši jis ar sovu aktivitati ir panuocs tū, ka 1927. godā tyka sastuodeita Latgalīšu volūdys pareizraksteibys komiseja, kurys izstruoduotū ortografejis projektu Izgleiteibys ministreja apstyprynuoja 1929. goda 19. junī. Storp cytu, divskani [uo] apzeimēt na ar garumzeimi iz burta o, bet ar „uo”, beja jau ituos komisejis īcere.
P. Stroda sastuodeituo „Pareizraksteibas vōrdneica” (atkuortuotais izdavums)
Pītera Stroda dzeive i dorbi goda skaitļūs
1892 Dzims Varakļuonu pogosta Lelūs Strodu cīma Eisākūs
1909 Beidzs Rēzeknis Piļsātys školu (pyrms tuo vuicejīs Varakļuonu pogostškolā)
1911 Beidzs pīaugušūs kursus Gadčinā
1911–1916 Vuicejīs Pīterpiļs katuoļu Goreigajā seminarā
1916 Īsvieteits par prīsteri
1917 Suocs prīstera dorbu (Kombuļi, Stiernīne)
1920–1923 Struoduojs par školu kapelanu Rēzeknī, īsasaistejs sabīdriskajā dorbā
1921 Vīns nu žurnala „Zīdūnis” organizātuojim
1922–1923, 1927–1930 Žurnala „Zīdūnis” redaktors
1923 Rūsynuojs Latgolys rakstnīku i žurnalistu bīdreibys dybynuošonys vaicuojumu
Devīs iz Austreju, lai papyldynuotu zynuošonys
1924 Insbrukys universitatī īgivs licenciata gradu
1926 Vīnis universitatī īgivs filozofejis doktora gradu (disertaceja „Par dzeiveibu i tuos pyrmsuokumim”)
Aglyunys gimnazejis školuotuojs, tautškolu direktora bīdrs
Īcalts par Reigys Goreiguo seminara profesoru
1927 Nūdybynuojs Latvīšu katuoļu akademiku bīdreibu
Nūdybynuojs Pītera Kanīzija literarū bīdreibu Reigys Goreigajā seminarā
1928 Īcalts par Latgalīšu volūdys pareizraksteibys komisejis prīkšsādātuoju
1938 Īcalts par LU Ruomys katuoļu teologejis fakultatis profesoru i katedrys vadeituoju
1938 Apbolvuots ar Treju Zvaigžņu ordeni
1940 Īvālāts par LU Ruomys katuoļu teologejis fakultatis dekanu
1946 Īcalts par Goreiguo seminara rektoru
1947 Īsvieteits par veiskupu
1948 Īcalts par Reigys arhidiecezis i Līpuojis diecezis apustuliskū administratoru
1960 Mirs Jiurmolā, pagluobuots Reigā pi Kristus Karaļa bazneicys
1922 Izdevs latgalīšu gramatiku „Latvīšu volūdas gramatika latgalīšim”
Izdevs filozofiski religisku dorbu „Patīseibas maklātōjim”
1924 Žurnalā „Zīdūnis” publiciejs lugu „Aizdzereibas”
1926 Izdevs lugu „Dzeives viļņūs”
1928 Žurnalā „Zīdūnis” publiciejs lugu „Pōvuleņš”
1929 Izdevs monografeju „Sv. Tāva Piusa XI Prīstereibas Jubileja” (papyldynuots izdavums latvīšu literarajā volūdā – 1939)
1933 Izdevs „Pareizraksteibas vōrdneicu” (ap 18000 vuordu, izdūta atkuortuoti 1990)
Sastuodejs lyugšonu gruomotu „Svātō goda dōvona”
1934 Sastuodejs „Katōļu ticeibas katehismu”
1936 Sarakstejs filozofisku dorbu „Sv. Augustins un Sv. Akvinas Toms”
Sarakstejs dobyszynuotnisku apceriejumu „Kas ir pasaule?”
1938 Sarakstejs Dīva asameibu pīruodūšu dorbu „Kāpēc jātic?”
Informaceja sagataveita, izmontojūt bibliotekys nūvodpietnīceibys materialus


text:
“Ar sovu romanu es grybu latgalīšu literaturys pīduovuojumu padareit dažaiduoku. Cik maņ zynoms, kriminalromans latgaliski nav bejs, vysmoz es nazynu. I, prūtams, tys, ka ir kriminalromans latgaliski, paver īspiejis paplašynuot laseituoju lūku latgaliski. Ir zynoma sabīdreibys daļa, kas napierk gruomotys latgaliski, jo nav tematikys, kas jūs uzrunuotu,” kādā intervijā teicis rakstnieks A. Bukš.
“Piec nūzeimeibys itys romans vysa dašamejuo latgalīšu literaturys procesa kontekstā ir taida viersyune kai sovulaik Čenču Jezupa “Pīters Vylāns”, bet piec kvalitatis – puorspiej vysu da itam latgaliski saraksteitū,” grāmatas recenzijā teikusi literāte un publiciste Sandra Ūdre.


text:
“Abrama poļka” – Latgolys uzvarātuoja deju aptaujis topā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Aptaujā par XXVII Vyspuorejūs latvīšu Dzīšmu i XVII Deju svātku leluzvaduma “Mūžīgais dzinējs” kūprepertuaru pīsadalejuši 2276 deju kolektivu vadeituoji, asistenti, repetitori i doncuotuoji. Latvejis Nacionalais kulturys centrs i Dzīšmu svātku bīdreiba apkūpuojuši deju topu. Sešys nu itūs deju tiks doncuotys deju leluzvaduma kūprepertuarā, informej Latvejis Nacionaluo kulturys centra sabīdryskūs attīceibu specialiste Linda Ertmane.
Jamūt vārā aptaujis rezultatus, XXVII Vyspuorejūs latvīšu Dzīšmu i XVII Deju svātku leluzvaduma “Mūžīgais dzinējs” kūprepertuarā nu Latgolys tiks īkļauta “Abrama poļka” (lit. “Ābrama polka”) ar Ilmāra Dreļa horeografeju i tautys muzyku Gunāra Igauņa apdarē. Jei aptaujā sajāmuse 68 bolsus.
Sovutīs Latgolys topa 2. vītys daņcs “Tuoli dzeivoj” ar Aijis Daugelis horeografeju i tautys muzyku Artūra Uškāna apdarē sajiems 61 bolsu, a par trešū “Latgaliešu danci” ar Elmāra Belinska horeografeju i tautys muzyku Ēvalda Dauguļa apdarē nūbolsuojuši 47.
“Abrama poļkai” pyrmuo roduos muzyka. Gunārs Igaunis tū atsaguodoj tai: “Tei muzyka nav muna sacarātuo, a muna aranžātuo. Pyrmū reizi jū dzierdēju Reigys Daņču klubā, itū gobolu nūspēlēja vīnā nu daņču. Īsapatyka. Tī ir koč kas ebrejisks, partū nūkristejom par “Abrama poļku”. Paprīšku sarakstejom muzyku, īrakstejom, tod Ilmārs Dreļs sataiseja daņci, piec tam tū muzyku filmā “Rūdolfa mantuojums” izmontuoja Juoņs Streičs. Jei kai moto vejās cauri vysai filmai, skaņ taidūs sprīdzis momentūs kai, pīmāram, tod, kod Rūdolfs nasās i apdzan ar sovu karīti muižnīku. Ar itū filmu mes kai muzykanti ari palykom vairuok populari. Kur tik spēlējom daņču balleiti, pīprosa voi nu “Buobu daņci”, voi “Abrama poļku”.”
Horeografs Ilmārs Dreļs ir lakonisks: “”Abrama poļku” sataiseju ap 2000. godu iz etnografiskūs daņču bāzis kūpā ar Gunāru Igauni. Daņcs aizguoja tautuos kai daudzys munys dejis jau mieginuojuma laikā. Vyss genialais ir cīš vīnkuoršs…”
Horeografiskuos folklorys specialiste i etnokompanejis “Zeidi” vadeituoja Dace Circene komentej, ka “Abrama poļka” pamatā pīsauktais daņcs ir 20. godu symta suokuma tai sauktuo mūdis aba salona deja “Gežablis” (lit. – Ģežablis), kas piečuok kai i daudzys puorguojs tautuos. “Dejis ir taids process, kuru ītekmej laiks i cylvāka iztvere – tuos mainuos. Ari poši, spēlējūt daņčus ar “Zeidim”, veramīs, kas ir pasuokuma auditoreja. Kod daņču auditoreja ir skotivyskuos dejis doncuotuoji, tod sokam, ka spēlēsim “Abrama poļku”, jo jī nazyna daņci, bet, ka ir daņču zynuotuoji, tod “Gežabli”. Es prīcuotūs, ka Latvejā gon horeografi, gon doncuotuoji drupeit vaira pīvārstu viereibys deju muzykys viesturei i daņču kontekstam, stuosteitu i zynuotu par deju, jo eipaši horeografiskūs deju muzykys, izaceļšonu. Nu deju maineibys breineiba ir tys, pasasokūt kam, daudzys dejis kai tradiceja nanūmierst – tuos mejās laikam leidza i turpynoj dzeivuot.”
Portalā dancukratuve.lv publicātī materiali līcynoj, ka “Gežablis” Latvejis teritorejā rodīs i plotai doncuots nu 1911. da 1970. goda. “Gežablim” asūt vairuokys horeografu taiseituos versejis, bet “Abrama poļka” ir zynomuokuo nu vysu. Vaira par daņci var izzynuot ITE.


text:
Mōjas lopa izveidōta, lai apkūpōtu un izplateitu informaciju par prīsteri, mūcekli Vladislavu Litaunīku un Latvijas Rōmas katōļu draudzem, un cytom vītom, kurōs nūtykušas vai nūtiks Svātōs Mises nūdūmā par prīstera, mūcekļa Vladislava Litaunīka beatifikacijas procesa aizsuokšonu un vysom tymā īsaisteitajom personom.
Aicynojam:
-
lyugtīs par prīstera, mūcekļa Vladislava Litaunīka beatifikacijas procesa veicynōšonu;
-
lyugtīs par vysim, kuri strōdōjuši voi strōdoj pi šō procesa veicynōšonas;
-
pīteikt Svātū Misi ari sovā draudzē, nūdūmā par prīstera, mūcekļa Vladislava Litaunīka beatifikacijas procesa veicynōšonu un vysom tymā īsaisteitajōm personom, un informēt myusus, lai informaciju par Sv. Mises nūrises vītu un laiku varam īvītōt “lyugšonu gunkuru” kartē;
-
aicynojam pīsavīnōt myusu komandai, ja jyuti pamudynōjumu īpašā veidā paleidzēt aizsuokt prīstera, mūcekļa Vladislava Litaunīka beatifikaciju.


text:
Bezsvors
Bezsvors irā stāte, kuramā lītyns natur svora, t.i. spāks, ar kurū atspaids veic lītynu, leidzynojās nullei. Itaida stāte ceļās tūlaik, kod lītyns breivajā krisšonā, a voi lītyna atspaida padreizīņs teik vīnaids ar breivuos krisšonys padreizīni. Bezsvorā irā sevkurs orbitā palaists kosmiskais aparats, kuruo dzeitivi izslāgti (naskaitūt Zemes atmosferys, Saulis gaismas spīdīņa i ct. samārā mozzeimeigu spāku veicis).
Kod nakod svora gaisšonu jauc ar gravitacejis gaisšonu; irā net sapratīni „nullis gravitaceja” i „mikrogravitacija”, tok nu ziniskuo redzīņa itys aptuomeņ. Pīvadumam, var apsavērt Vydtautyskū kosmiskū staceju (VKS), kuruos orbitys augstums apmāram 350 km. Itymā atostumā breivuos krisšonys padreizīņs irā 8,8 m/s², ite viņ par 10% mozuok na pi Zemis viersa. VKS bezsvors ceļās deļ stacejis kusteibys orbitā ar pyrmū kosmiskū dreizumu.


text:
TIKAI VĪNU DĪNU
Dīnu vīnu ar īdūmōtū rūžu smōrdu dūd, lai varu kai saule reitā nu tō mūstīs un pōri dabasim speidēt, vīnu dīnu, lai snīgs, munā vītā vōrdus raksteidams, snīg.
Dūd vīnu dūmu spēceigu, lai vysas nalaimes pōri īt, jo tai nasagrib, ka vysapleik par tom cik daudz liktiņu jau nasovūs, pōrvārstūs bolsūs dzīd, vīnu dīnu ar sōpem, lai varu sovu spāku eistū kaidreiz apsazynōt – es korsti lyudzu.
Lyudzu, kaut ari nazynu, kam, dīnu ar lelu guni, kas gaišōkas un gaišōkas līsmu pučes maņ dūtu, dīnu taidu, kod cylvāks kaids iz pasauļa šō naradzams varātu byut, lai tod jys var nu dzeives sovas tū kai breinumu gyut.
Vēļ vīnu dīnu ar nōkušō rudiņa leita osorom, lai kaids cylvāks, pi lūga sēžūt, ar atvārtu sirdi var gaideit tōs vēļ dīzgon tōlōs, lai ari jaunōs mīlesteibas saules začeiša ānu, kas vosorōs korstōs, kai glōbīni vāsumu maklādams voi sovu trauslū skaistumu vārtādams, sōc namīreigs skraideit pa ustobas augstajim grīstim.
Tikai vīnu dīnu, lai varātu es saplyukt kaidā paradīzes dōrzā eistōs pučes un kaidā nu sovim nōkamajim sapynim otkon dōvynōt tōs tev, lai tu nikod naaizmērstu sovā dzeivē šū vīnu dīnu, kas ir vēļ aiz kolnim naradzama, bet es tū jau jyutu, tei pi tevis īt, lai ari klusu un lēni, bet īt.
MARTS
Vyss pasauļs snīgā kai boltā rūtā mirdz, un dzaltona zeileite sēž prīceiga kūka zorā, kai natycādama, ka doba pyrmō jau ir sajutuse pavasara pīskōrīni – tik vīglu kai vēja pyusma, kas nu aiz styura dabasūs mōkūņus sveicynoj kai sovus meilūs brōļus un poša aiz naizprūtama prīka namīreiga leidza brōzmoj.
Vīneigi snīgs šudiņ taids sovaids un klusu snīg, ni nu vīna nikō napraseidams, kod marts īt kluss, nadrūšim sūlim pa zemes vērsu un ilgojās pēc pyrmūs snīgpuļkstineišu nauzbōzeigō smōrda, kas pagaidam ir pazaslēpis aiz tōs kyustūšō snīga kūši boltōs rūtas, kuras bogōteigōs, myrdzūšōs pērles šō, gondreiž jau atnōkušō pavasara gaišōs saules storu apskōvīnī syldōs.
Un zeileite prīceiga otkon atsōc lākōšonu nu vīna kūka zora iz ūtru, jo jōs sirds jau vīnmār pyrmō pavasari jyut cauri vysom snīgūšajom snīga pōrslom, kas kreit šudiņ tik klusu, ni nu vīna nikō naprosūt. Nu patīši kai taida navaineigi bolta un kūša, myrdzūša snīga rūta, kurā tagad vyss pasauļs, grīzdams kaidu sev viņ zynomu laika valsi, bogōteigi rūtojās, kod marts vēļ ar nadrūšim bārna sūlim sōc staigōt pa zemes vērsu, mūkōs lelōs pošam gaidūt, kod vyss pasauļs varēs īraudzeit tō pošu pyrmū sveicīni – aizaugušōs grōvmolōs meili zīdūšōs snīgpuļkstineites.
GRYBU SACEIT
Grybu saceit saulei, lai bīžōk speid: jei vīneigō Zemes mōtes sirdi prūt mīrynōt. Grybu breidynōt laiku, lai tys tik ōtri vēļ naskrīn iz prīšku, jo pavasars itys vēļ nimoz naatzeist nōkušū vosoru par sovu mōsu. Grybu redzēt tūs zīdus, kas kai breinums bolts – es zynu, kaidu dīnu, tevis pasnāgti, reibynūši smōrdōs munōs rūkōs. Un grybu ar sovom ausim tū tōlumu sadzērdēt, cauri kuram kotru dīnu gryutūs ikdīnas dorbūs tovas kōjas izīt, kod pavasars ar sovom navoldamom yudiņa straumem sōc vysu pasauli sveicynōt.
Grybu taidu naradzamu un ōtru vēju, kas vysas tovas ilgōs sōpes ōrā nu tevis izpyustu, un vysu skaistū, kas pōri paliks, es tod kai vyskrōšņōkū rūzi dēļ sevis nūplyuktu un kaidā sudobra rāmeitī īrāmeitu, lai tu tū kai sovu dōrgumu nu sevis maņ par pīmiņu varātu dōvynōt.
Grybu saceit, ka vysus sev apkōrt es meiļoju, bet nimoz nazynu, voi taidus vōrdus sovā dzeivē kaidreiz atrasšu, lai kaids saprostu, kai meiļoju vysu.
Tikai žāl, ka tu naesi ni jyura, ni cylvāks, un dažu reizi maņ līkās, ka tu naesi vyspōr nikas. Tys asu vīneigi es pats.
TOVĀ RŪKĀ SNĪGPUĻKSTINEITE VEIST
Tovā rūkā snīgpuļkstineite sylst, kod kūkūs šyupojās putna dzīsme un upes straumi tū, seņ aizmērstū, tōlumā cauri vysim pavasara trūkšnim dzērd.
Bet tu ar snīgpuļkstineiti saulei preteimā īmi dīnā tamā, kod leits iz breidi pōrtrauc raudōt un bez osorom, palākūs mōkūņūs sādādams, prīcojās kai bārns par tū, ka nu tō lelō augstuma nanūkreit.
Tev par gūdu vējs šalc, tymsūs tovus motus glōsteidams, un īmi tu pa pļovom, nu leita par daudzi pīmērkušom. Tovas kōjas arvīn dziļōk grymst. Tīpat natōli austūšō reita dzīsme prīceigi skaņ, kai zynōdama tū, ka nōksi, lai sajustu jōs mīlesteibu.
Pēški apklust putna dzīsme tei, kas kūkūs breiva kai izpyustō elpa šyupojās. Un vīneigi tovā korstajā rūkā poša aizmērstō snīgpuļkstineite veist, jo tu naprūti tū nest. Kaids klusums.
VERĪS UN ĪSADŪMOJ
Redzi, cik bolts kreit snīgs, sveicynōdams vēju, un cik prīceigs atīt cytas dīnas reits, kod itō pavasara saules storūs bārzi pamozom zaļōt sōc. Un tī – nazkur dabasūs augši – var sadzērdēt stroda nūsolušū bolsu.
Redzi, cik gars un leikumains ceļš pret kolnu īt, kod tōs dzaltonōs pīnines vēļ nazīd, jo snīga saga myrdzūša un caurspeideigi bolta pōrsadz zaļū zōli un tai traucej tom. Jyutu, ka sirds muna vysam leidza tai kai pavasara vāsais strauteņš dzīd.
Verīs, un tu vari drūši apbreinōt tū, cik meili smolkō leita osoras breižim pōri vysam pasauļam var krist, un tu vari breivi izatālōt, ka ari esi putneņš mozs, kas vēļ tikai mōcōs pasaceļt spōrnūs, lai ōtrōk pats varātu uzlidōt dabasūs augši un tī palikt iz nanūteiktu laiku.
Voi redzi, jau tagad aiz lūga tik spūža vosoras saule tev speid! Redzi, kaidu gaismu es nu sevis tev dōvynoju naktī, kod vysskaistōk snīgs kreit. Tys ir tōpēc, lai tu poša sovom acim gon pavasari, gon vosoru varātu īraudzeit un nūvērtēt tū, kaidu breinumu es tev vēļ itamā zīmas naktī spēju parōdeit.
Verīs uzmaneigi! Redzi, kas tymsā naktī cauri itam, vīgli kreitūšajam snīgam aiz lūga nūteik? Vysmoz īsadūmoj vysu tū.
TU UN ES
Tu – muna nakts, es – tova dīna, tu – muns vējs, kas pyuš un nanūrymst, es – tova guņs dzērkstele naapvaļdeitō, kas vīnu breidi kai lūde augšā šaunās, bet ūtrā – kai gara un osa veinsteiga ap dabasim apsavej.
Es – tovs lūgs, tu – tei spūžō un vāsō pavasara saule, kas stuņdem ilgi aiz tō, pa breižam plykūs kūku zorus aizčardama, speidi. Es – tovs agrais reits, tu – muns soldonais mīgs, es – tovas tōs seņ pagaisušōs jyutas, tu – tei poša muna nalaimeigō sirds.
Tu – muns putns, bet es – tovs nūleikušais zors, tu – muna oklō mīlesteiba, es – tovs jau daudz kū sovā dzeivē pīredzējušais prōts, es – tovs breinums, tu – tō radeitōjs, tu – muns klusums, bet es – tys tovs speiteigais un nikod vēļ nivīnam naapsauktais bolss, kas skaņ kai flauta vysam itam pasauļam pōri.
Es – tova ōbele, bet tu – tī muni boltī zīdi, kas, mežūneiga vēja rauti, iz breidi strauji uzlidoj dabasūs un pēc breiža kai pleivurs nadzērdami laižās lejā.
Es – tovas pļovas, un tu – munas dzaltonōs saulespučes, es – tova naaizmērstamō vosora, tu – muns bezbaileigais nagaiss, kas, sova spāka nažālōdams, munā sirdī kai kaidas vacōs mōjas caurajā jumtā vēļ reizi vīnaldzeigi īsper un tod, pēc itō trīcīņa nūsamīrejis, palīk kluss, un aizīt pōri dabasu molai.
Tu – munas kai zalta būreitī īslāgtōs un nikod ōrā naizlaistōs ilgas, es – tova sapyna prinča īdūmōtais un tev syuteitais gaisa skupsts.
Es asu tova uzticeigō un kotrā godalaikā vīnmār zīdūšō rūze, bet tu – osō ērška seikais galeņš, ar kuru es labprōteigi ļaunu tev sevi vysus šūs godus vēļ arvīn dūrsteit.
TU VĒĻ ARVĪN MUNA MEITINE
Tu kai moza meitine esi, tev gribīs skrīt bosom kōjom naprōteigā leitā un pļovas zōlē garā vysu nakti kai soldonā madā sleikt. Tu kai meitine moza, tovūs motūs tymsajūs spūži dzaltona baņte kai prīceigs sauleszačeits pret sauli speid. Tu kai moza meitine iz akmiņa vīna poša, skumōs dūmōs īgrymuse, sēdi, nūpītni vārojūt, kai dabasūs skaisti vīns pēc ūtra bolti mōkūni maudojās.
Un tu kai moza meitine ar obom rūkom gribi svešū vēju kert, tu kai moza meitine – kai vysskaistōkō rūze dēļ manis dōrzā zīdi.
Tu kai moza meitine munōs rūkōs vīgli īskrīņ, manī vysu laiku meklejūt sovu nazkur pagaisušū pavasari. Tu kai jauna meitine nu muna bolsa vēļ arvīn sorksti un kai moza meitine, breižim izarōdeidama un breižim poša par sevi kaunādamōs, munā prīškā doncoj.
Tu kai moza meitine arvīn... Lai gon esi sīvīte skaista, un tovus īsērmūs motus, tevi sateikūt, es ar sovu sastrōdōtū rūku, ni vōrda nasaceidams, nūglōstu. Un atmiņōs iz breidi atsagrīž myusu kūpeigī jauneibas godi – un tu vēļ arvīn dēļ manis tei poša mozō meitine esi.


text:
Latgaliski dzīduot Reigā?!
21. majā 18.30 byus jauna dzimšonys dīna. Seņ brīdynuota ideja par latgalīšu dzīdūšu dūmubīdru grupu Reigā tops eistynuota dzeivē.
Idejis autori ir bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” jaunī ļauds. Sasadzīduošona dažaidūs pasuocīņūs, draugu kompanejuos vysod ir nūvaduse pi dūmys, ka vajadzātu īsavuiceit jaunys dzīsmis latgaliski, varbyut dareit tū nūpītnuok i reizē pasadaleit ari ar sovu dzymtūs vītu dzīšmu boguoteibu. Latgolā kotrā vītā teik dzīduotys tuos pusis dzīsmis, nu Reigā sasateik latgalīši nu vysom Latvejis molom, deļ tuo ite varātu sasatikt ari dažaidu pušu latgaliskuos dzīsmis.
Tod nu puļceņā teik aicynuots kotrs Reigys latgalīts ci gosts, kas grybātu pīsavīnuot dzīduotuojim. Mārgys i puiškini. Pīredzei navā nūzeimis, golvonais, ka ir gribiešona. Reizē vuiceisimēs, reizē atsateistēsim, reizē izzynuosim vaira. Dzīduošonu i repertuaru dasavērt ir pīkrytuse jaunuo etnomuzykologe Marta Vaivode nu Preiļu pusis. Nu suoku tys vyss tik deļ sovys prīcys i repertuara, nu varbyut ar laiku ari cytu cylvāku prīcynuošonai.
Ka ir iņteress, jem leidza sovu dzīsmi (ka ir kaida pyurā) i sasateikam 21. majā 18:30. Sasatikšona paradzāta Reigys centrā. Kur taišni? Roksti ci zvoni Edeitei edeite@lgsc.lv ci 29509672, jei Tev vysu rozstuosteis.


text:
Sasavasaluošona i puormainis Rēzeknē
Sveicīņs nu Rēzeknis!
Rēzeknis gaisā jiutams rudiņa i jaunuo Atbreivuošonys alejis asfalta smuords. Ir atsasuocs jauns vuiceibu gods škoļnīkim, studeju gods – studentim, dorba gods školuotuojim i docātuojim. Nedelis vydā bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) Rēzeknis birojs sauce studentus, škoļnīkus i cytus interesentus iz “LgSC sasavasaluošonu”.
Pasuokuma laikā ar biļžu kinys paleidzeibu tyka atguodynuoti pārnuo vuiceibu goda dorbi, pasuokumi, nūtykumi. Piečuok jaunīši dalejuos sovūs stuostūs par kotra vosorys nūtykumim, sasnīgumim, veiksmem i pīredzi. Tyka planavuoti jauni pasuokumi, projekti, aktivitatis LgSC jaunīšu daleiba Rēzeknis Augstškolys (RA), Rēzeknis piļsātys i.c. reikuotojūs pasuokumūs.
Pa vosoru LgSC Rēzeknis birojs ir puorsacieļs iz sūpluok ustobu ar numeri 314., kas ir ari RA Humanitārūs i juridiskūs zynuotņu fakultatis studejūšu pošpuorvalde. LgSC Rēzeknis biroja adress tāņ ir: Atbreivuošonys aleja115-314.
Nu septembra LgSC Rēzeknis birojam ir jauna vadeituoja – Inga Grīnbauma. Par sevi Inga soka tai: „filologs i folklorists dvēselē i dorbā, mozu i na tik mozu bārnu latgaliskū tradiceju školuotojs, kur ta cīši skaļa, kur ta klusa… troks doncuotojs i vēļ trokuoks dzīduoutojs. Sapynej par etnografejis profeseji i divim godalaikim Latgolā – zīmu i vosoru.
LgSC – jauns horizonts, jauna īspieja dareit lobys i produktivys lītys. Sovu spāku puorbaude, jaunu projektu, latgaliskū dūmu aktualiziešuona. Paļdis par dūtū īspieju byut itymā komandā! Vīnvuordsokūt – prīks sasastrodot i sapyneit kūpā ar jiusim.”
Kab Ingai i LgSC izadūd eistynuot sovus mierkus i miseju, kas veļ aiz vin ir popularizeit i veicynuot Latgolys nūvoda kuļturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibu, koordinēt ar tū saisteitūs projektu izstruodi i realiziešonu.
Ar rudineigim sveicīnim –
Dagneja (bejušuo LgSC Rēzeknis biroja vadeituoja)


text:
16. februarī LaLaDra Rēzeknē
Pyrmū reizi Rēzeknē!
16. februarī 20.00 stuņdēs kopejneicā “pi Olmāra” (Reigys īlā 1) nūtiks literāri muzykals pasuokums LaLaDra (Latgalīts – Latgalīšam – Draugs).
Pīsadaleis latgalīšu muzykanti, dzejis i prozys raksteituoji. I cyti lobi ļauds. Tova daleiba breiva!
Piec pasuocīņa nu 22.00 balle kūpā ar grupu “Marchello”, īeja 1 Ls.
Aicynojam jimt daleibu itymā pasuokumā ar sovys dzejis voi prozys skaitejumu (apmāram 3-5 minoti, temats: draudzeiba i mīlesteiba)!
Padūmojit, pastuostit par itū pasuokumu i draugim! 😉
Labi byutu, ka par dalinīku daleibu byutu zynoms jau da ituos nedelis trešdīnei, deļtam dūdit zini i e-postu zveigule i inbox.lv. 😉
Ar cīnu –
Baiba


text:
Aicynojom iz Daugovpiļs biroja atvieršonu!
Cikom lopys vēļ zalis i nav suokušys krist, bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” Daugovpiļs birojs īlyudz iz „Štabika” atkluošonys pasuokumu!
Pavasarī puorsavuocem iz jaunom telpom, sataisiejom remontu i deļ tuo aicynojom ari Tevi pīlikt sovu rūku pi „Štabika” stabilitatis. Pīnagluosim pādejū noglu biroja sīnuos, īsapazeisim ar Latgolys Studentu centru, uzzynuosim, kū jaunu i breineigi pavadeisim laiku ar sovejim i sovejūs sovejim! Byus i čajs, i vysaidi cytaidi breinumi.
Gaideisim Tevi 23. septembrī 6 stuņdēs Reigys ūļneicā 48-3 (preteimā pazeistamajai kopejneicai „Vēsma”).
Vaira dazynuošonys , rokstūt iz e-postu: daugovpils@lgsc.lv voi zvonūt: 26216586 (Sandra)
Ar sveicīnim,
LgSC Daugovpiļs biroja aktiviste – Sandra


text:
konkurss blogerim: nasoki nui, nasoki nā!
Vasals, bruoļ! Vasala, muos!
Jaunā godā LgSC Tev pīduovoj, 3 īspiejis:
automatiskū gruomotys vuoka paceļšonys mehanismu,
manualū latgalīšu literaturys papyldynuošonys agregatu,
dinamiskū rodūšuo i dorūšuo spāka skrytuli.
Jaunuo goda suokumā – pyrmais realais ituo goda pīduovuojums.
Taišni deļ Teve.
Tev ak jau ir kaida sātyslopa voi dīnroksts, blogs, emuars voi vīnkuorši teiklavīta, kur pīraksteit sovus stuostus par dzeivi, puosokys i vysaidus breinumus? Ir?
Nu tod klausīs tuoļuok, kū stuosteišu!
Vysi soka, ka krīze, vyss brīsmeigai i nav nikuo loba iz pasauļa.
Tok švaki ir tik tam, kas ir pagaisynuojs ticeibu sev i cereibu iz prīšku. Cikom dori sovu dorbu i pasaļaun iz seve, ir īspieja, ka byus lobuok. Partū ka agri voi vieli byus lobuok – dzeive ir leigačys, kas nas augšā i lejā.
Tik reizem dzeive aizagiun aiz kaida sakuorņa. Tod pošam juopaleidz itom leigačom otkon īsaleiguot skriejīņam iz augšu.
Puosokuos vyss kai dzeivē. Nu suokuma vyss brīsmeigai, pa vydu daudz dorba, a beiguos otkon labi.
Vēļ vaira – kab na leluos bādys, darbeiba vysā naīsasuoktu i ni trešais tāva dāls, ni pastareite, ni spreideits i pedeleits naizītu nu sātys. Kab na tuos bādys, jis tai i myužam palyktu tik trešais tāva dāls, buorineite i pūdulyžga, pādejais nu pādejūs.
Ejūt puosokys ceļu, jis pīdzeivoj vysa kuo, jam juoizaškir storp lobu i ļaunu, juoteik puori vysam kam.
Puosokom vysod ir laimeigys beigys. Vysys puosokys ir par krīzis puorvareišonu.
Latgalīšim seņ nav bejs pošu raksteitu puosoku gruomotys.
Deļtuo mes, bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”, izdūmuojom izdūt jaunu latgalīšu gruomotu “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi.”
Troki? Nui!
Tok KKF padūmuoja, ka trokim pīder pasauļs, i atbaļsteja itū ideju. Taipat ar sovu paleigu ir atguojuši ari puors zīduotuoju.
Naudys kai vysod nav gona, tok gruomota byus.
Ka krīze smejās par myusu planim, mes pasasmīsim par jū i dareisim sovu.
Varbyut saīs. I saīs – tai voi cytaižuok.
Gruomotai byus itaidys dalis:
latgalīšu folklorys puosokys,
latgalīšu rakstnīku puosokys,
Latvejis bārnu i jaunīšu stuosti ar laimeigom beigom,
taupeigu iedīņu i taupeigys dzeivis recepti,
dereigi padūmi, kai lobuok dzeivuot, i stuosti par dzeivi.
Kab gruomota saītu loba, vajag taišni Tova paleiga.
Nui! Tova!
Ka Tu īguoji itymā lopā, puorskaitieji i tyki da ituos vītys, atpakaļceļa vaira nav. Jau esi puosokā.
Nasoki nā, nasoki nui! Nasoki malns, nasoki bolts!
Pa labi īsi, golvys pagaisynuosi, pa kreisi īsi, zyrga pagaisynuosi, taišni īsi, pats pagaissi i myužam naatsarassi.
Izvēle Tovā ziņā.
Pyrmuo – pīraksteit sovā dīnrokstā sovu literarū puosoku.
Ūtruo – pīraksteit dīnrokstā taupeiga iedīņa voi taupeigys dzeivis receptu.
Trešuo – dīnrokstā apraksteit gadīni nu dzeivis ar laimeigom beigom.
Puosoka
Vyss kai dzeivē, vyss kai puosokā. Tema breiva, tok veiksmis gadīnī dasadur myusu dīnu dzeivei vaira nakai, par pīmāru, 1. Pasauļa karam, izpiļdiejums i pagrīzīņs breivs.
Vīneigi juosagloboj puosokys žanram atbylstūšais – stuosts par ceļu ar laimeigom beigom.
Cik gara? Nu 3000 da apmāram 7000 – 9000 zeimu.
Taupeigī recepti
Iedīņa recepts: 1000 zeimēs par iedīni, kū var sataiseit par 1 latu deļ saimis: 2 lelī, 2 bārni i 1 gosts.
Dzeivis recepts: 1000 zeimēs zalta vārts padūms, kai lobuok ītaupeit naudu i resursus i dzeivuot lobuok.
Stuosts par dzeivi
3000 – 5000 zeimu par kaidu gadīni nu dzeivis, kod vyss varēja byut cytaiž a saguoja kai dzeivē – labi.
Tuos var byut bieneibys atminis, burlaku goboli nu studeju dzeivis i blūdeišonys pa pasauli, nu dzeda montuoti stuosti i vysaidi najauši saklauseiti i tycami breinumi.
Voi ta latgalīšam ilgi kuldā piec stuosta juomeklej?
Termeņš kai jau vysim īsuoktim dorbim – da goda beigu. Nūticieji?
Da ituo goda janvara beigu.
Ka Tev nader nivīna nu itūs treju īspieju, vari nu LgSC atsapierkt ar naudu.
Zīdoj vysmoz 5 latus i dabuosi gruomotu par veļti.
Rekviziti: bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”, registracejis numers 40008095461, a/s “Swedbank”, BIC kods HABALV22, konts LV21 HABA 0551 0120 6469 3. Pi moksuojuma daroksti mierki: Puosokys par krīzi.
Kod tī lobī godi beja, vyss beja cytaiž.
A niu ir tai…
Pastuosti, kai niu ir. Pastuosti, kai tī tūreiz beja!
Pi sovys puosokys, recepta voi stuosta dalīc saiti (hyperlink) iz itū rokstu i dalīc atslāgys vuordus “Puosokys par krīzi”.
Ka gadīnī beistīs, voi lelajā škārsteiklā i juo bezgaleigajuos tuolīnēs īsavērsim Tova dorba, atroksti LgSC tviterī voi iz e-postu lgsc i inbox.lv! Taipat pa DM tviterī voi e-postu vari atsyuteit sovu vuordu, uzvuordu, kontaktīspiejis.
Specialais aicynuojums latgalīšu blogerim: cyxob.lv, krizdabz.lv, skreine. org, Raibīs Suņs, Sauve, Lalilaans, Lynuojs, Ingrida Tārauda i Jureits – rokstit poši, licit sovā dīnroksta i palaidit itū ziņu iz prīšku! 🙂
Konkursa nūlykums
Konkursā var pīsadaleit sevkurs, kas puorskaita itū ziņu.
Dorbus var publicēt teiklā, ka ir sova sātyslopa voi blogs, kai ari īsyuteit pa postu voi e-postu.
Dorbus var īsnīgt latgalīšu rokstu volūdā voi latvīšu literarajā volūdā (gruomota tiks izdūta latgaliski, deļtuo vajadzeibys gadīnī dorbi tiks tulkuoti).
Dorbi īsnīdzami puorskaitamā rūkrokstā voi datorrokstā (atstarpe 1,5 i burtu izmārs 12).
Viertiešonys parāds
Konkursam īsnīgtūs dorbus viertej bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” vaļde i juos pīaicynuotuos personys.
Plagiati i tematam naatbylstūši dorbi nateik vārtāti. Dorbūs paustais vīdūklis var nasakrist ar konkursa reikuotuoju vīdūkli. Dorbi nateik syuteiti atpakaļ autorim. Autortīseibys pīdar rodūšūs dorbu autorim, a konkursa reikuotuojim pīdar tīseibys publicēt konkursa dorbus pylnā voi saeisynuotā versejā.
Dorbu īsyuteišona
Dorbu var publicēt sovā sātyslopā voi blogā i kluot dalikt atsauci iz itū rokstu i atslāgys vuordus “Puosokys par krīzi”.
Dorbus var syuteit bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Reigys birojam Antonejis īlā 8-3/6, Reiga, LV – 1010, ar nūruodi „Rodūšūs dorbu konkursam” da 2010. goda 31. janvara (posta zeimūgs, syutūt pa postu) voi iz e-postu: lgsc i inbox.lv.
Obejūs gadīņūs lyudzam nūruodeit: vuordu, uzvuordu, vacumu, e-postu i kontakteleponu.
Rezultati i apbolvuošona
Lobuokī stuosti tiks publiceiti stuostu izlasē i portalā www.lakuga.lv
Rezultatu paziņuošona 2010. goda februarī, martā, apbolvuošona gruomotys prezentacejis laikā.


text:
Par Feimaņiem
Latgale gan dzejā,
gan ikdienā tiek dēvēta par Zilo ezeru zemi, kuras viena no bagātībām ir ezeri
un neskartā daba. Feimaņus, kurā nu savā ezerā kuģos kuģītis “Vimāna”, var
droši dēvēt par vienu no ezeriem bagātākiem pagastiem Latvijā, jo tā teritorijā
atrodas 14 ezeri, no kuriem septiņi ir lielāki par 10 ha.
Agrāk apkārt Feimaņu ezeram gandrīz uz katra pakalna stāvēja trauku apdedzināšanas namiņš un vai katrā trešajā sētā istabas stūrī vai kādā citā telpā, griezās podnieka ripa. Tas pauž Latgales kultūras, , dabas, sadzīves un kultūrvēstures savīšanos nozīmīgumā.
Braucienā ar kuģīti varēs vērot šo mūsu tik nozīmīgo ainavu, baudot Latgales šarmu visā pilnībā.
FEIMANES MEITENEI
Ir Tevī feimanītes daba, divpusīgā:
Tu brīžiem jautra ej un čalot nenostāj,
Bet brīžiem klusums dziļš kā dzelme tevī māj
Un mani līdzi rauj kā tālē bezgalīgā.
Vai dvēseli tev tobrīd sapņi klāj
Kā sega samtaina, lai apklust prieka stīga
Un klusumā pār tevi vientulīga
Lai mirgot tālumā tev zvaigzne nenostāj?
Kas pazīt ļaus gan dvēseli man tavu,
Tāpat kā Feimani kas izprast spēs?
Šai dzelmei atdevu es mīlu savu,
Un gaišums mans to vienmēr atmirdzēs.
Kaut nezinu, vai kādreiz to par savu
Saukt mana dvēsele gan iedrīkstēs.
PAR MALNAVAS KUNGU UN FEIMANA BAZNEICKUNGU
Tys beja kar alaikūs, kad ap kūnauzu un Marnauzu tyka roksti okopi. (Kurūs eisti kar alaikūs, par tū stosteitojs eisti pats nazyna. Zyna apmāram tikai tū, ka pyrms pasaules kara: “pyrms Mikalajevsūs vaidu: .) Samaā laikā šeit nūtyka tai. Reiz strōdnīki tyka atlaisti uz mōjom. Vysi strōdnīki izbaukalēja, bet vīns kai reize šimā pašā laikā, kad vajadzēja braukt uz mōjom, saslyma. Un kad, viņš izvesalēja, jau vysi cyti jō ceļa bīdri aizgōjuši un jamb eja jōīt vīnam. Lai gon jis izlaidēs ceļā nu paša reita, tūmār ceļā jū aizspēja vokors un kai reze pašā meža dziļumā. Noktsmōju te, soprūtams, mežā atrast nikur navarēja. un šis burlaks turpyōja sovu ceļu. Te uzreizes jis izdzērda smogu zemes reibēšonu un juta, ka brauc kaidi kungi ar lobim zyrgim. Myusu burlaks nūsagrīze nu ceļa vyds un īt pamozom pa ceļa molu. Svešais kungs pībrauca pi tū klōt un uzsauca burlakam sēstīs karapaškā. Šis arī paklausa īsastās. Braucūt kungs pavaicoja, vai tōli burlakam braukt. Burlaks saceja, ka vēl tōli, un prūti, līdz Mozajim Azara Gaileišim, kas atsarūnās azara molā. Braucūt burlaks īvāroj, ka kungs, kas jū vad, ir malnom drēbem, malnu muti (vaigu) un rūkom ar molnu kapališu (platmali) golvā. Malnais kungs pats ari dzan zyrgus. Braucūt molnais kungs paziņoja burlakam, lai tys, kod kungs liks, ōtri lac ōrā-cytaidi byus slikti, un viņa kuleiti malnais kungs izsvīšsūt ōrā jau paprīšku. Malnais kungs īvaicojōs nu burlaka, voi tys zynūt, kas tī par zyrgim, kurūs jīs baucūt. Malnais kungs pastōstija, ka tī asūt Malnavas kungs un Feimana bazneickungs, lai kōpūt ōtrā, un izsvīdis parīšku burlaka uleiti. Burlaks ari steidzeigi lēcis ōrā nu karpaškas. Un kai lēcis, pulkšējis kaut kas zem kōjom. Burlaks pasavērīs, ka jis atsarūnās azara molā un pat jau leidz pavorkšim yudinī. Bet tys kungs ar vysim sovim zyrgim ar karapašku īskējis azara’. Burlaks apsavērīs vysapkōrt, ka ir klōt pi sovas sādžas, Mozajim Azara Gaileišim. Burlaks pat tū nūsabeinovīs un gōjis uz savom mōjom, kuras tepat natōli bejušas.
Malnavas kungs un Feimana bazneickunfs obi bejuši ļūti borgi. Viņi ļūti pāruši zamnīkus, Tai, pīmārām, Feimana bazneickungs nalaidis par pōrīt cylvākim par sovu teirumu un, jo kaidu pīķēris, tad sitis tū ar sovu rasnū vāzdu vai plotuku, Burlaks par tū ļūti bejis nūsabeidīs un stōstijis tū sovim mojinīkim, bet tī naticejši jam. Bet vacōki cylvāki tūmār pastyprinījuši tū, ka Malnavas un Feimana bazneickungs tīšom bejuši taidi un borgi apsagōjuši ar zemnīki, braukdami uz jūs kokla. Un par tū pēc nōves braucūt uz tim Valns.
Šādu teiku par Malnavas kungu un Feimana baznīckungu pierakstījis J. Unitāns ap 1926.gadu.


text:
11. majā 17:00 lekceja par latgalīšu izlūksnem
Kai Jius ak jau zynit, pyrmūdīnēs nu 20. apreļa da 15. juņa nu 17:00 da 19:45 LNB Krišjuoņa Barona īlā 14 (312. ustobā, 3. stuovs tīpat trepēs) nūteik latgalīšu volūdys kursi, kū voda Muora i Kristīne.
17:00 latgalīšu volūda īsuociejim, 18:15 pareizraksteibys nūdarbeiba.
Aicynoju vysus, kam ir taida vareiba, atbaļsteit itū iniciativu i īsavuiceit raksteit latgaliski piec īspiejis lobuok.
Kab mes sovā sarakstē lītuotu latgalīšu rokstu volūdu bez klaidu i kab myusu roksti, projekti, relizis nabyutu juoloboj Muorai. 🙂
Krīzis laiks ir deļtuo dūts, kab byutu vaira breiva laika i varātu īsavuiceit lītys, kam cytaiž nabyutu laika. Kruoj zineibys i atbreivoj sovu pruotu, tys piečuok atsamoksuos. 🙂
11. majā 17:00 tīpat LNB 312. ustobā byus itymā šaļtī zynūšuokuos latvīšu dialektologis i izlūkšņu pietneicys, LU FMZ fakultatis Dialektologejis i toponimikys kabineta vadeituojis asoc. prof. Lidejis Leikumys lekceja par latgalīšu izlūksnem.
Ka navari saprast, par kū Tova baba soka tai, a nūsacejumūs raksteits itai. I kas vyspuor tuos par izlūksnem i kur juos likt, itei ir Tova īspieja – izzynuot, pavaicuot, nūskaidruot.
Aicynoju vysus izbreivēt laiku i apgiut raksteibu. Lai tod var ar drūšu sirdi saceit, ka eistyn asam PAR latgalīšu volūdys pastuoveišonu, sasaglobuošonu, atteisteibu. 🙂
Ilze


text:
1. A. 1409. Fl. A n k i p ā n s M i c h a i l o v a s p a g. L u d z a s a p r.
Beja vīnai sīvai muļķis veirs, tuodēļ jei nikur juo nalaidja, ustobā vīn turēja. Guoja pi veira juos muosa. Uz kuozom ir juovad veirs - nava jam zuoboku. Sīva syuta veiru uz pilsātu zuoboku pierktu. Veirs nūguoja uz pilsātu, apstaiguoja vysas būdes, navar atrast zuoboku, kaidi jam pateik. Vīns žeids pīstuoja pi juo un vaicoj : "Kaidu tev zuoboku vajag?"
Tyuliņ jis soka: "Man vajag taidu zuoboku, kab obejas kuojas leistu vīnā zuobokā!"
Žeids soka: "Atīsi cytā reizē, es tev dabuošu taidu zuoboku, kurā saleis obejos kuojos."
Veirs aizīt uz sātu. Sīva vaicoj: "Nūpierki zuobokus?"
Veirs soka: "Navarēju dabuot taidu zuoboku, kaidi man patyka. Žeids man jēmuos dabuot."
Žeids nūkova gūvi, pajēmja gūvs pyusli, izmozguoja un gaidēja piercēja, cikom jis atīs. Otkon veirs īt uz pilsātu zuoboku pierktu. Nūguojis vaicoj nu žeida : "Vai dabuoji man taidus zuobokus, kaidus tūlaik sūlējīs dabuot?"
Žeids soka, ka dabuojis tik divim rubļim duorguoki, kai cyti zuoboki, vysa pīci rubļi."
Jis soka: "Ruodi šur, jo pateik, tod nūpierkšu."
Žeids gūvs pyusli iznes un ruoda, kurs jam ļūti patykuos, ka ni pi vīna taidu zuoboku nabyus.
"Kai viņus apmaukt?"
Žeids paruodēja, kai zuobokus var apmaukt, obejas kuojas solika pyuslī un ar striki sasēja. Muļķs veirs nūpierk zuobokus un nas uz sātu. Izskrīn sīva prīškā un vaicoj: "Vai nupierki zuobokus ?"
Veirs soka: "Nupierku taidus zjuobokus, ka ni pi vīna nabyus, tik divi rubļim duorguoki."
Sīva teic: "Ruodi dreižuok, kaidi pi tevi ir zuoboki!"
Veirs kai izvalk, sīva nūsabeist - redz, ka gūvs pyuslis. Nu kū ar nagudru veiru padareisi? Braucūt uz kuozom, jū arī vad leidza ar jaunim zuobokim. Nubrauc uz sīvas tāvu. Sīvas tāvs izskrīn prīškā satyktu znūtu un soka : "Lein, znūtiņ, uorā!"
"Na vys, naleišu : man jauni zuoboki," atsoka znūts.
Sīvas muote īt vārtūs, kaidi znūtam jaunī zuoboki, kai īrauga gūvs pyusli - nūsabeist. Nu kū ar muļķi padarēsi? Suoc runuot otkon, lai īt ustobā. Jis nūmauc pyusli un īt ustobā. Vysi dūmoj, kai byus šū veiru izgubēt, kai var ar taidu muļķi dzeivuot. Sarunoj jū syutīt uz mežu pēc molkas, kur tikai luocs dzeivoj. Jam īdūd taidu zirdziņu, kurs pavysam vuojs, un nūsyuta pēc molkas. Jis nūbraue uz mežu pēc molkas. Nūbraucis uz mežu, jis suocuos pi molkas cieršonas, zyrgu pastota natuoļi nu egles un suocuos pi egles grīšonas - egle kai kreit, nūsyt zyrgu. Kū nyu jam tagad darēt? Redz, ka luocs īt uz jū. Jis pajem aukleņi, apmat tam ap koklu, pīvad pi egles viersyunes ar ūtru golu vierves, tys gols pīsīts pi luoča astes. Tai ciertējs atvedja egles viesyuni uz muojom. Tīm palyka breinums, kai jis palyka dzeivs. Jī vaicoj: "Voi zyrgu īlaidi klāva?"
"Īlaižu," atsoka veirs. Reitā īt saiminīca klāvā, tikkū attaisa klāva durovas voļā, luocs nu klāva uorā un nūskrīn uz mežu. Saiminīca nūsabeiduos, ka nivīna zyrga nava, lūpi apgrīzti. Tai jī navarēja nūbeigt muļķa veiru, ar kuru beja juodzeivoj vyss myužs sīvai.


text:
#ĪsastuotParUkrainu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Laikā, kod vyss pasauļs, elpu aizgivs, šausmuos i naizpratnē sekoj leidza nūtikšonom Ukrainā, eisti nasagryb dūmuot ni par kū cytu. Portala lakuga.lv redakceja itūnedeļ viņ gryb atguodynuot, kur i kai var paleidzēt finansiali, ar dorbim i koč dūmom atbaļsteit ukraiņus. Taipat kai medeju puorstuovi aicynojam izviertēt olūtu, nu kurūs jemit informaceju i dolatīs iz prīšku, tycameibu, informacejis saturu i korektumu.
Ukrainys cylvākim
Par reizi piec Krīvejis uzbrukuma suokšonuos Ukrainai, 24. februarī, lobdareibys organizaceja “Ziedot.lv” sataiseja zīduojumu kontu, kurā kotrys var pazīduot kaidu sumu mierkim, kurī paleidzēs Ukrainai nūsaturēt i piečuok ari atsakūpt.
Portals aicynoj turpynuot zīduot, jo lels atbolsts byus vajadzeigs kai niu, tai i piečuok. Niu pazīduotuo nauda jau teik izmontuota, kab sadarbeibā ar Aizsardzeibys ministreju pīguoduotu Ukrainai dizeļdegvīlu i pyrmuos vajadzeibys precis.
Pazīduot var ITE voi ari zvonūt iz lobdareibys teleponu 90006086 (vīns zvons 1,42 €).
Nu Ukrainys iz Latveju
Kars dīvamžāļ īt kūpā ar biegšonu paceli nu kara darbeibys zonys, deļtuo Latveja ir gotova uzjimt ari Ukrainys biegļus. Ir sataiseita centralizātys paleidzeibys lopa https://www.ukraine-latvia.com/, kurā kotrys individuali voi kai uzjāmums var pīsasaceit paleigūs taidā veidā, kaidā ir īspiejis – izmytynuot Ukrainys ļauds, paleidzēt ar transportu voi pīduovuot humanitarū paleidzeibu ari vesšonai iz Ukrainu. Navaļstiskuos organizacejis i ministrejis lyudz byut koordinātim i vysim paleidzēt grybātuojim izmontuot lopā asūšuos anketys paleidzeibys pīduovuošonai.
Atbolsta nūtikšonys
Ari Latgolys pošvaļdeibys īsasaista Ukrainys atbalsteišonā kai viņ var, pīduovojūt izmytynuošonys īspiejis, atbolstūt paleidzeibys organizacejis i paužūt ari nūsūdejumu Krīvejis reiceibai. Ukrainys i ukraiņu atbolsta nūtikšonys jau ir aizvadeitys kai Rēzeknē, tai Daugovpilī, Bolvu nūvoda Upītē i cytur. Latvejis Pošvaļdeibu savīneiba aicynuojuse vysys Latvejis pošvaļdeibys 2. martā 18.00 apsavīnuot vīnlaiceigā atbolsta nūtikšonā, izsokūt solidaritati Ukrainai. Itymā laikā atbolsta akcejis paradzātys ari Rēzeknē, Preiļūs, Bolvūs, Ludzā, Leivuonā, Špogūs i cytur. Ka kaids dūmoj, kai itaids pasuokums var paleidzēt Ukrainai, sevkura vīdūkļa pausšona ir atbolsts i reizē tei ir ari sovejūs podturiešona tepat, iz vītys, rodūt sajiutu, ka vysi puordzeivuojumi ir kūpeigi i pīveicami.
#ĪsastuotParUkrainu volūdā
Volūdneica, tulkuošonys eksperte i pasnīdzieja Aiga Veckalne (instagram konts @pieturzimes) aktualizej sabīdreibā vaicuojumu par īkļaunūšū volūdu, aicynojūt nadiskriminēt kaidu sabīdreibys daļu ari ar vuordu izvieli tekstūs. Ari itys kars Ukrainā aktualizējs situaceju par Ukrainys vītvuordu atveidi, kas mums ir dareita nu krīvu volūdys. Īsastuojūt par Ukrainu, volūdnīki i ari Ukrainys viestnīceiba īsoka latvīšu literarajā volūdā lītuot itaidys vītvuordu formys, par pīmāru, Ļviva (na Ļvova), Harkiva (na Harkova) i Kijiva (na Kijeva). Aiga soka, ka ari tys ir veids kai byut solidarim – tū sauc par lingvistiskū empateju.
Ukraina kab skaņ kotrā sātā
Muzykys žurnalisti i cyti muzykys kūpīnys aktivisti Baltejis vaļstīs ir sataisejuši muzykys sarokstu #StandByUkraine, kab kotrys varātu itai atbaļsteit naviņ Ukrainys muziķus, bet ari kūpumā simboliski paruodeit atbolstu Ukrainai. Gondreiž treis stuņžu garais 45 dzīšmu saroksts ar dzīsmem nu “DakhaBrakha”, “Okean Elzy”, Jamala, Ivan Dorn, “5’nizza”, ONUKA i cytim var skanēt kotrā sātā!
Reitu Aizgavieņs i kai reizi pasatruopeja Andra Vējāna ryndys nu dzejūļa “Sovaids laiks”:
Kaidu Kaļvarejas kolnu
vēļ esi mums liemis
Tu — mīlesteibas un suopu laiks
storp Zīmyssvātkim un Aizgavieni?
Nui, taids sovaids mīlesteibys i suopu laiks. Kaids mīļoj sovu zemi, kaids cyts tū suopynoj. Kab styprys gors i slave Ukrainai!


text:
Kulturys ministreja apstiprynuojuse divejus LgSC projektus
2011. goda 25. novembrī Kulturys ministreja izsludynuoja konkursu „Integracejis pasuocīni 2011” pīcuos tematiskajuos jūmuos: mozuokumtauteibu kulturys i sovpateibys saglobuošona, pylsūniskuos leidzdaleibys veicynuošona, lībīšu kulturys i volūdys saglobuošona, latgalīšu rokstu volūdys nūstyprynuošona, uorzemēs dzeivojūšūs latvīšu identitatis saglobuošona. Konkursā iz vysom jūmom tyka īsnīgti 55 projektu dasacejumi, nu kurim finansiejums daškierts 13 projektim. Divejus projektus īsnīdze ari bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” i dabuoja atbolstu obejim.
.
Konkursa tematiskajā jūmā par latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonu pīeimamais finansiejums beja 4000 latu. Projekti, kas dabuoja finansiejumu i tiks realizāti:
Bīdreibai „Latgolys Studentu centrs” ir daškierts leidzfinansiejums 2 projektu realizacejai. Projekta „Latgaliešu kultūras ziņu portāls Lakuga.lv” mierkis ir uzlobuot i pylnveiduot vīneigū latgaliski rokstūšū medeju Lakuga.lv, padorūt tū par īteikmeigu latgalīšu rokstu volūdys izplateituoju i nūzeimeigu Latgolys kulturys nūtykumu i aktualitašu informacejis apmainis vītu Latvejis kulturys i medeju telpā. Daškiertais finansiejums – LVL 2 331,00.
.
Ūtra bīdreibys projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu!” mierkis ir paplašynuot latgalīšu rokstu volūdys pratieju lūku jaunīšu vydā, veicynuot jaunīšu interesi par regionalū kulturu, rūsynuot sevkuru izmontuot latgalīšu volūdu na viņ mutvuordu saziņā, bet ari rokstūs. Projekta laikā tiks uzlobuota latgalīšu rokstu volūdys vuiceišonys metodika i organizāti latgalīšu volūdys kursi studentim i školānim. Daškiertais finansiejums – LVL 634,00.
.
Vaira informacejis vari viertīs: http://lakuga.lv/2012/01/04/kulturys-ministrejis-konkursa-daskierti-leidzeikli-latgaliskim-projektim/
.


text:
Ešerīs
Ešerīs (luotīnėškā: Perca fluviatilis, onglėškā: perch, vuokīškā: Flussbarsch) īr žovės, katra prėgol ešerėniu žovū (Percidae) šeimā.
Anuo kūns īr lėgė 50 cm ėlgoma, aukštos, kopruots, apaugės kėitās žvīnās. Nogara tomsē žalsva īr. Šuonā žalsvā gelsvė so 5-9 tomsēs īstrėžās brūkšnēs. Skėlvis balts. Pelekā („ešerē“) nuognē skodrā.
Lietovuo ešerīs īr tonkė žovis, gīven prieskūs ondenīs. Paprastā ešerē pagaunamė 15-18 cm ėlgoma, 70-500 g sonkoma.
Nūruodas[taisītė | taisītė straipsnė wiki teksta]
- zvejosvetaine.lt / Ešerys
- žūklė.lt / Ešerys (Perca fluviatilis)
- gowild.lt / Ešerys


text:
Školānus i studentus aicynoj pīsadaleit konkursā “Muna breiveibys cena”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Sevkurys klasis školāns voi studejūšais jaunīts teik aicynuots pīsadaleit rokstu dorbu konkursā “Muna breiveibys cena”, tai viestej konkursa organizatori – Publiskūs tīseibu instituts, Latvejis Politologu bīdreiba, Viesturis i socialūs zineibu školuotuoju bīdreiba, Latvejis Universitate i Reigys Stradiņa universitate.
Rokstu dorbu tema ir “Muna breiveibys cena”, vīna dorba apjūms ni vaira kai 5000 rokstu zeimu, vālams pīvīnuot ari paskaidrojūšu video (20-30 sekuņdis). Rokstu dorbus konkursam var syuteit iz democracy.week.Latvia@gmail.com.
Rezultati tiks paziņuoti 18. novembrī 18.18 stuņdēs Facebook grupā “demokrātijasnedēļa 2022”.
Dorbus var īsnēgt latvīšu literarajā, latgalīšu rokstu volūdā voi lībīšu volūdā. Lībīšu volūdā īsnāgtim dorbim vālams pīvīnuot tulkuojumu. Dorbūs tiks vārtāta autora izpratne par demokratisku sabīdreibu, izteiksmis forma, satura i formys originalitate. Studejūšūs dorbus anonimi viertēs gimnazeju školuotuoji, cikom školānu – augstškolu docātuoji.
Dorbu īsniegšonys termiņš – leidz Satversmis spākā stuošonuos breiža symtajai godadīnai. Kai papyldynoj vīns nu konkursa organizatoru Arvīds Dravnieks: “Satversmei itūgod symtuo godadīna, tei pījimta 1922. gods 15. februarī, izsludynuota 30. junī eipašā “Vaļdeibys viestneša” izdavumā i stuojuos spākā leidz ar 1. Saeimys saīšonu. Tys ir ari konkursa dalinīku pyrmais aizdavums – nūskaidruot, kurā datumā iz sovu pyrmū sēdi saguoja 1. Saeima.”
Arvīds Dravnieks ari stuosta, ka konkursa izveidis ideja roduos pavasarī, kod pandemejis deļ beja atcalti daudzi pasuokumi. “Vairuokys bīdreibys sareikuoja tīšsaistis sarunys mieneša garumā par Satversmis sapuļcis viesturi i eseju konkursu. Daži dalinīki konkursā pīsadola atkuortuoti, deļtam pārnejā godā tyka dūta vareiba pīsadaleit ari studentim.” Arvīds ari papyldynoj, ka itūgod konkursa dalinīkim ir vareiba īsnēgt sovu dorbu ari video formatā, tai kai myusu dīnuos cytim jaunīšim veiduot TikTok video pasadūd vīgļuok, nakai raksteit.
“Konkursa dorbus var īsnēgt latvīšu literarajā, latgalīšu rokstu volūdā voi lībīšu volūduos, partū ka Latvejis Republikys Satversmis 4. pants aizsorgoj pyrmīdzeivuotuoju lībīšu i ari latgalīšu volūdu i kulturu. Pyrma sešu godu kūpā ar Eiropys Tīsys tīsnesi Egilu Levitu raudzejom par tū puorlīcynuot symtgadis kongresa dalinīkus Rēzeknē. Itūšaļt ari Reigā daudzim juristim ir skaidrs, ka latvīšu volūdai ir divejis rokstu aba literaruos volūdys formys – baļtīšu aba standarta LVS i latgalīšu. Prūti, LAV=LVS+LTG,” tai vīns nu konkursa organizatoru Arvīds Dravnieks.
Rokstu dorbu konkursu organizej Publiskūs tīseibu instituts (Arvīds Dravnieks), Latvejis Politologu bīdreiba (Iveta Reinholde), Viesturis i socialūs zineibu školuotuoju bīdreiba (Baiba Atmane), Latvejis Universitate (Agris Bitāns, Ivars Ījabs, Lauris Liepa, Jānis Pleps), Reigys Stradiņa universitate (Kitija Bite, Jānis Grasis).
Konkursa laureatim ir vareiba tikt pi bolvu:
- (a) Saruna ar sevkuru Latvejis vaļsts amatpersonu i īpasazeišonys ekskurseja īstuodē piec izgleituojamuo izvielis. Laureats varēs izavielēt ari leidzbraucieju – sovu meiluokū školuotuoju voi cytu tyvinīku. Leidz šam nivīna amatpersona nav atsacejuse tikšonūs; popularuokī sarunu partneri bejuši Vaļsts prezidents, Saeimys prīšksādātuojs i juo bīdri, izgleiteibys ministrs i sovys pošvaļdeibys vadeituojs. Daleibu naatsaceis ari tīsu varys īstuožu voi augstškolu vadeituoji.
- (b) Vīnam studentam, pylngadeigam školānam i juo izvālātam školuotuojam tikšonuos ar deputatu nu Latvejis i īpasazeišona ar Eiroparlamenta dorbu Briselē.
- (c) Ailinīks Andris Akmentiņš kaidam školuotuojam duovynuos sovu gruomotu “Skolotāji” ar eipašu īrokstu i 10. junī Ciesīs vadeis raksteišonys meistarklasi školānim.
- (d) Viesturis školuotuojs Artis Buks uzaicynous iz sastdīnis viesturis školu školānus i jūs školuotuojus 10. junī sarunu festivalā LAMPA.
- (e) Izcylnīkim byus īspieja pīsadaleit konkursa organizatoru reikuotajūs pasuokumūs – sarunu festivalā LAMPA 9. i 10. junī, Bīriņu konstitucionaluos tīseibpolitikys seminara vosorys školā 24. julī i jaunūs lideru forumā.
- (f) Vysim dorbu autorim latgalīšu voi lībīšu volūdā duovonā tiks Satversme latgalīšu i lībīšu volūduos.
- (g) Vārtātuoji (gimnazeju školuotuoji i augstškolu docātuoji) duovynuos kaidu sovu gruomotu ar īrokstu.


text:
LgSC gostūs pi “Trešōs zvaigznes”
25. janvarī Reigys latgalīši sasalaseja, lai svieteitu sovys bīdreibys “Trešō zvaigzne” 25 godu jubileju. Pasuokumā skanēja latgalīšu dzeja, dzīsmis, muzyka, nūtyka karteņu vieršonuos i tyka pīmynāts bejušais.
Gostu vydā beja i bīdreibu sudobra jubilejā sveice ari “Latgolys Studentu centra” puorstuovi. Sūpluok sveicīnim izskanieja dzīsmis ari nu LgSC folklorys kūpys “Ceidari” i Reigys biroja aktivistis Agitys Vigupis pusis. Taipat pasuocīna laikā beja vareiba pasaklauseit VEF Kulturys noma ansambļa “Olūteņš” dzīsmis, kai ari nūsavērt Gaigalovys pogosta kulturys noma amaterteatra “Bykovīši” izruodi Danskovītis “Sīvysmuotis lobuo sirds”, kurys autore ir Danskovīte.
Suokā – bīdreibys himnys “Pīmiņ, bruoļ!” dzīduošona
Pasuocīņa vadeituoji – “Trešōs zvaigznis” bīdri Lideja Leikuma i Alfons Šveds
LgSC folklorys kūpys “Ceidari” sveicīns
Dzīd Agita Vigupe
Pasuocīņa programa
Gaigalovys pogosta kulturys noma amaterteatris “Bykovīši”
VEF Kulturys piļs sadzeivis dzīšmu ansamblis “Olūteņš”
Teksts: Edeite Husare i Laura Melne
Foto: Edeite Husare


text:
Kulturys īsacejumūs itai nedeļai – “sylts styumīņs ar blyugžīni”
Roksta autors: portals lakuga.lv
Suocam portala lakuga.lv pyrmūdīņu rubriku, kurā aicynuosim kaidu kulturys cylvāku īsaceit portala skaitetuojim treis kulturys lītys nedeļai. Itūreiz juos īsoka Jura Soikāna Ludzys muokslys školys direktore Sandra Vorkale.
Sandra treis kulturys lītys itai nedeļai nūsauc par lītom iz burta “p” – palaseit, patiemēt, pagaršuot. Jei paskaidroj: “Es tū vysu lobpruot doru!”
1. Palaseit: Andžāne, Lukaševičs i Skalbe.
Palaseit īsaceišu treis gruomotys dažaidim nūskaņuojumim, bet juos vysys ir dvēseli veļdzejūšys. Pajemit Marijis Andžānis tēlojumus “Izejas punkts”, Valentina Lukaševiča jaunū gruomotu “Pādi navā svāti” i Kārļa Skalbis “Kačeiša patmalis” Marutys Latkovskys puorlykumā.
2. Patiemēt: Cepleiši–Bieržgaļs–Rogovka–Odumova
Patiemēt byus pabyut dobā – īviļkt pylnu kryutežu pavasara gaisa, saklauseit putynus. Jemit mašynys ci lisapedus. Deļ mane cīši skaists maršruts ir Cepleiši–Bieržgaļs–Rogovka–Odumova. Cepleiši partū, ka tei ir muna dzymtuo vīta, bet Odumovys azars vysod ir breineigs. Ka ir draugi Rogovkā, ar jim runojūtīs, nūteikti pasaklausit, kai rogovkīši runoj i sirsneigi valk iz zūba – taids breineigs latgalīšu humors.
3. Pagaršuot: sylts styumīņs ar blyužgīni
Vēļ vīns “p” ir pagaršuot. Nazkod Rogovkā maņ pīduovuoja taidu interesantu iedīni – “sylts styumīņs ar blyužgīni”. Es, prūtams, nasaprotu, ka tuos ir meiceitys buļbis ar studini. Bet tik vīnreizieji tys skaņ!”


text:
Murmastīnis akcents i eistynuo Latgolys komponista vaicuošona. Saruna ar Orestu Silabriedi
Intervejis autore: Edeite Husare, portals lakuga.lv
Kod iz Latgolys viestnīceibu GORS gostūs atbrauc Latvejis Nacionalais simfoniskais orkestris (LNSO), tod nav šaubu, ka programys dasaceituoja sveicīņa pyrmī teikumi byus latgaliski. Tikū, augusta vydā, aizvadeitais festivals “LNSO vasarnīca” nabeja izjāmums – muzykys aprakstnīks i radejis programu vadeituojs Orests Silabriedis, kurs ir tys sveicynuotuojs nu skotivis i kurs pats nav nu Latgolys, sasavasaluoja i runuoja latgaliski. Festivala nūtikšonu vydā Orestu aicynuoju iz eisu sarunu par muzyku, kulturu pandemejis laikā i sasapazeišonu ar Latgolu.
Kod LNSO atbrauc iz Rēzekni, skaidrys, ka koncerta īvodvuordi skanēs latgaliski, jo tūs soka Orests. Kai roduos tova interese par Latgolu i poša vēlme byut par daļu nu tuos?
Nu, ruodīs, ka tod ir juoatsagrīž pi Latgolys Televizejis festivala i deveņdesmitūs godu, kod, Andra Veismaņa, ar kuru tūlaik cīši daudz sasadorbuojom, mudynuots, brauču i ite uzastuoju. Napasceišu, kurs uzaicynuoja Andri, bet tys, ka braucem kūpā, gon ir skaidrys. Vys vēļ atguodoju mizanscenu kulturys noma prīškā, kur tūlaik beja festivala breivdobys skotive, kai mes ar igauņu kolegim tī uzastuojom i kai Niks Matvejevs dzīduoja baroka muzyku. Cyta vydā, cīši ceru, ka varbyut atsarass kaids, kurs atguoduos, kur ir festivala īroksti, jo vysi cer, ka atsarass – vysi zyna, ka nazkur ir, tok nivīns nazyna, kur tod taišni. Nui, i tai tys suocēs – tymā laikā sasatyvuojom ar Andu Lipsku, Ēriku Čudaru, Aiju Cīruli, saprūtams, i ar Ilonu Rupaini. Tod beja vīns braucīņs ar Latvejis Radejis kori, kurs vosoruos brauce iz Francejis Radejis festivalu Monpeljē, kurā mes vysi i ar Andu Lipsku, i Ēriku Čudaru bejom kai papyldu dzīduotuoji. Tai i golā saguoja draudziešonuos vysom saimem, i niu, ka vosorā naasam atbraukuši gostūs iz Sakstagola pusi pi Aijis Cīrulis i Alda Leiduma i padzeivuojuši tī kaidys dīnys, tod tei nav bejuse vosora. A par interesi… Es nazynu, kaidys tī ir saknis, bet tai jau cylvākam var byut, ka jis teik kaidā vītā i saprūt, ka bejs ar tū saisteits. Tai leidzeigai maņ sovulaik beja ar Afriku. Kod pyrmū reizi tī nūbrauču i izkuopu Etiopejis golvyspiļsātys lidūstā, maņ acīs beja osorys i sajiuta, ka asu tics sātā. Varbyut izaklausu kai aptracs, bet tai tys beja.
Ar viļcīni vysā tys nasaīt, bet, kod brauc ar mašynu, tymā breidī, kod šaļteņu pyrma Rēzeknis pasaruoda viļņuotī pakolni, vyss – maņ ir sajiuta, ka asu sātā.
Nikaida eksakta pamatuojuma tam nav. Muns tāvs ir dzims i kristeits Borkovā, pyrmūs godus dzeivuoja Murmastīnē. Ļauds jau vysod diskutēs, voi tei ir Latgola, voi nā, jo tys ir koč kas iz rūbeža. Tāvs gon sovulaik vysā stingri saceja, ka Islīnys upe ir rūbežs, taitod vītejī turēja, ka ir Latgola. Smīkleigi jau reizi beja, kod dirigents Juoņs Gruduls piec kaida koncerta, kura īvodā runuoju tūs divejus teikumus latgaliski, saceja, ka runoju ar Murmastīnis akcentu. Ot, vēļ vīna metafizika itymā vysā stuostā – tici voi natici.
Saknis na vysod ir ari gribiešona. Deļkuo tu vys tik gribi Latgolā īsuokt tū koncertu latgaliski?
Vysa pyrma, maņ cīši pateik tei volūda, cīši pateik klauseitīs, kai tei skaņ. I ir tik žāļ, ka cik daudzi latgalīši puornūvodnīku kluotbyutnē, ak jau, dūmuodami, ka nasaprūt, puorīt iz latvīšu literarū volūdu. Nav tai, ka nasaprūt, saprūt vysā labi. Ot, skaiteit gon ir gryuts, cīši gryuts. Tī es vēļ naasu atrads sevī taida disciplinys spāka, kab sasajimtu skaiteit. Raudzeju puorskaiteit Raibuo dzejis kruojumu, nu dūmoju, ka vysmoz trešuo daļa “paguoja garum”, tik aiz tuo, ka, raugūt saprast vuordu nūzeimis, naspieju vaira ļautīs pošys dzejis plyudumam. Nui, pateik volūdys skaniejums i, ūtrom kuortom, maņ ir lela bijeiba pret tū, kod raugi runuot, jo vysaiži var byut i daudzus var sasmeidynuot. Nu, kod es reizi sova drauga, Alda Leiduma, kluotbyutnē īsadreikstēju pasceit “Latgolys viestnīceiba GORS”, jis až napasanirguoja par mani, kai byutu darejs cytys reizis. Tī ir tys smolkais rūbežs storp prostu imitaceju voi banalu pīsamāruošonu situacejai, kurā esi tics, i tū, ka eistyn raugi padareit nu sirds. Itamā ziņā maņ ausīs ir atminis par vysā baisū Latvejis Nacionaluo teatra pīdzeivuojumu ar izruodi “Latgola.lv”.
Nu nav tai, ka kotrys, kurs īsadūmoj, ka, koč kai puormejūt latvīšu vuordus, jis par reizi runoj latgaliski. Vys tik vajag atškiert kaidys gruomatenis i apsavērt…
Itūšaļt taišni literaturā raisuos diskusejis par dorbu publiciešonu latgaliski nalatgaliskūs izdavumūs. Saceji, ka vys tik ir gryuts skaiteit, bet, kai iz itū – latgaliskajam pasaruodeit izdavumūs – pats verīs kai medeju puorstuovs (Orests ir Latvejis Radejis 3 raidejumu vadeituojs i žurnala “Mūzikas Saule” golvonais redaktors – E. H.)?
Nui, es cīši asu par tū, ka vajag raudzeit īpazeistynuot auditoreju ari ar latgaliski raksteitū vuordu. I maņ dūmuot, ka tei nav pareiza politika, kas vys tik ruodīs beja eipaši 30. godūs: raudzeit vysus pīleidzynuot vīnaidam laimeigam latvīšam, i ari padūmu godūs, kod runuoji ar “nūvodu pīskaņu”, natyka cīši apsveikts. Es nūteikti asu par tū, ka juobyun dažaideibai, ka volūda ir dzeiva. I ka tei ite ir, kū nūzeimoj tys “nasaprūtu!”? Nu pīsaspīd drupeit i paraugi! Jei ite ir. Nu tovys attīksmis pret tū, volūda sovu eksistenci nabeigs, tys ir faktors, ar kuru juosariekinoj.
Redz, kai izaruoda tova pasazeišona ar Latgolu ir vysā seneja. Kaidys lītys, ar kurom suokt, tu varātu tod cytim īsaceit regiona īpazeišonys ceļā?
Vysa pyrma es īsaceitum suokt ar braukuošonu apleik. Dyžan daudz juobrauc, vyss vīns tys ar lisapedu ci mašynu. Tam Rāznys azaram ir juoapbrauc apleik, ka naesi Lūznovys muižā pi Madonnys bejs, nu naesi bejs Latgolā. Nu ituos vosorys pīdzeivuojumu maņ vys vēļ ocu prīškā ir Sarkaņu bazneica, nazynuoju taidys īprīšk. Piļneigi nūteikti vajag nūbraukt iz Zosnu – nu suokuma apsavērt muižu i tod tuos trepeitis iz leju. Ka nu cytu maņu baudejuma, tod īsapazeit ar Raibuo dailradi, maņ jis ruodīs nu baiguo personeiba. Maņ tei patikšona suocēs ar projekta “Kapļi” albumu “Ašņa dasys”. Kolegis Andris Dzenītis gon piļneigi nasaprota, kur tī ir prikols, bet es beju ekstazē nu tuo diska, cīši pateik. Labi atguodoju, kai Raibīs vadeja “Boņuka” ceremoneju ar Juri Vucānu, obeji tai labi sasaspēlēja – absolutā breiveibā, bet reizē disciplināti i mierktīceigi vierzeja pasuokumu, tys beja kolosali. Ar Raibū mes jau struoduojom kūpā pi GORA atkluošonys. Ceļš iz Latgolu maņ cīši saistuos ari ar Uģi Brikmani, ar vysom ceļa sarunom i dzeivuošonūs iz vītys. Maņ ruodīs, ka jam ar Latgolu beja leidzeigys sajiutys kai maņ.
Atsakuopūt nu Latgolys temys i dasadurūt itam laikam, tev kai kulturys procesūs cīši īsaisteitam cylvākam, kai ruodīs, kū pandemeja ir padarejuse ar kulturu? Voi vyspuor kū ir mainejuse?
Ceru, ka mani nasiss, bet maņ ruodīs, ka tei ir radejuse nanormalu kulturys puorprodukceju. Ir sajiuta, ka, itaidai situacejai turpynojūtīs, iz skotivis byus vaira ļaužu nakai skateituoju zālē. Vaļsts kulturkapitala fonds dora breineigu dorbu, eistynojūt ari vaļdeibys iniciativu atbaļsteit kulturu, saprūtams, kaids byus apmīrynuots, kaids taipat i nabyus. Nu maņ šaļtim ruodīs, ka kulturys eistyn ir par daudzi. Nav ni jausmys, kas gaidoms ar amaterkulturu, nu vaira pīkreitu tim, kurī soka, ka scenarejs, dīvamžāļ, byus vaira iz leju nakai aušku. Maņ ir i leidzeigs namīrs kai Ventspiļs koncertzalis muokslinīcyskajam vadeituojam Mikam Magonem, ka cylvāka pīradynuošona pi digitaluo baudejuma nūjauc attīceibys ar muokslu realajā laikā. Ka jis bauda muokslu, kuru var pa breisneņam apstuodynuot, sataisūt svīksta maizis voi aizvuorejūt zupys, piečuok muokslys baudejumu turpynojūt, cylvāks pīrass pi itaida veida, i jam vaira nasagribēs sevi disciplinēt koncertzalē, kur muoksla nūteik realajā laikā. Digitalais nav švaki, cīši labi, ka pi kulturys var tikt taidā veidā, nu taidu kluotbyušonys pīdzeivuojumu navar atsvērt nikas. Maņ cīši pateik, ka gruomotys turpynuoja izīt lelā intensitatē. Nabeja vys tik daudzi laika tuos puorskaiteit, jo pošam dorba deļ nikod nav bejuse tik gryuša, intensiva i sarežgeita zīma kai itei, kū mož ir kauns saceit, dūmojūt par tim kulturys cylvākim, kurim itys laiks iztikšonā nimoz nav bejs vīnkuoršs.
Maņ itys laiks radeja sajiutu, ka mīreigi var iztikt bez kulturys nūtikšonu…
Nui, taišni taipat kai var iztikt bez uorzemu braucīņu. Sovulaik tak beja norma, ka reizi mienesī kur nūbrauci, apsavēri, pīdzeivuoji. Niu mīreigi var iztikt. Nimoz tai i nasaprosa par koklu i golvu par reizi mestīs iz lidūstu.
Tu niu esi Latgolā, bet Reigā tikom nūteik trikmīņs par muokslinīka Kristiana Brektis zeimiejumu iz sīnys.
(Nūsapyuš). Itys nazkaids glupeibys i aprūbežuoteibys radeitais puritanismys ļaudim līk pavirši viertīs i viertēt tū, pi kuo cyti garai dūmuojuši i spiej argumentāti pasceit, deļkuo tys tai nūteik. Tī, kas soka, ka itys dorbs nav novatoriskys i nikuo tī modernistiska nav… Deļkuo modernistiski? Tys ir veļtejums konkretai muokslineicai ar etidi par konkretom juos etidem. Breineigs gūdynuojums Džemmai Skulmei. Maņ ruodīs, ka tī vysi bārnu tīseibu aizstuovi, voi nu napazeist sovus bārnus, voi tur jūs koč kaidā gareigā cītumā, jo bārni vysa atvārtuok tak giun pasauli, kaids tys ir. Muoksla tam i dūmuota, kab paruodeitu pasauli daudzveideibā. Ka kaids rauga muoksleigi pasorguot nu tuo, tys ir leidzeigi, kai aizlīgt skaiteit gruomotys, viertīs kinys, jo tī ari nūteik vysaižys lītys. Navar jau nu vīnys pošys dzeivuošonys izzynuot, cik daudzveideigs i iz kū spiejeigs cylvāks, i kas vyspuor var nūtikt dzeivis laikā. Tū var tik ar muokslu, ka tai var saceit.
Kaida tev ruodīs Latgolys kultura, verūtīs Latvejis kulturys kontekstā?
Itys ir gryuts vaicuojums. Pyrmais, kas guoja pruotā ir literatura, bet tī, kai jau saceju, maņ vēļ seve juodisciplinej, kab varātu koč kū nūvērtēt. Puorskaiteju recenzeju par Annelis Slišānis jaunuokū gruomotu (stuostu kruojums “Tuoraga stuosti” – E. H.), saprotu, ka cīši grybātūs puorskaiteit, nu nasajādzu, kurā pogrobā īslēgt seve, kab iz tū sasajimtu.
Par muzyku maņ ir cīši žāļ, ka piec Juoņa Ivanova nav taida komponista, par kuru pasceit, ka itys ir eistyns Latgolys komponists.
Pēterim Butānam ir “Vox humana” ar tū sīna bolsu, bet tys ir tik vīns atseviškys pīmārs. Grybātūs, kab byutu vēļ kaids, kurs tū Latgolys sajiutu, kuru staravers Ivanovs sagive i sakausēja sovā dailradē, itū skaistumu, kas ir apleik, pajimtu i radeitu. Ilona Rupaine breineigi ir iztvāruse tū goru, bet jei vysod tai izavaira i soka, ka tik tai apdarynoj, pajem i satyn voi aptyn. Gribīs vīnu taidu simfonisku gobolu! Varbyut komponists Rihards Dubra beja tyvai tam ar muzyku, kas skanēja literari muzykalajā izvadumā par Fraņci Trasunu (izvadums “Francis”, režisore Māra Zaļaiskalns – E. .H.). Tys beja satrīcūšs pīdzeivuojums! Nikod nabeju redziejs obejis sovys meitys, kurys izīt nu izruodis vysā nūsarauduojušys. Nui, tys varēja byut koč kas iz tū pusi. Dubram ir ari latgalīšu ašnis. Maņ vysod ir patics kapelys “Dziga” dzeiveigums, cīši pateikami puorsteidze i piečuok izklaidēja Ūga. Iz Ēriku Zepu ari līku gona lelys cereibys, ka jis dzeivē padareis kū taidu lelu, palīkūšu latgalisku taišni muzykā. Tikū maņ sarunā gitarists Matīss Čudars taišni saceja, kam pīkreitu, ka Latgolā ir cylvāka breiveiba.
Latgalīts daudzi nadūmoj, kū par jū padūmuos, jis pasceis, lobā nūzeimē panirgs, paviļks iz zūba i taidā veidā teve styprynuos. Ot, vajadzātu itū breiveibu koč kai aizajimt i nūnest iz cytim Latvejis nūvodim!
Nui, tys ir taids dzeiveigums… Tymā pošā sarunā ari dirigents Guntis Kuzma saceja, ka mes iz Latgolu braucom kai iz taidom uorzemem. Pateik jums tys voi nā, bet tei ir cyta vaļsts. Es pat pīdūmoju, kurā laika zonā asu, voi var zvaneit iz sātu, voi nā.
Kas taidu sajiutu roda? Ļauds…?
Doba jau ari. Nu, kur vēļ šmukuoku ceļu kai Rēzekne–Dagda! I na tikai tys. Ite cytaižuok viļnojās reljefs. Vydzemē ari cytaiž, bet, ka maņ paruodeitu biļdeiti, dūmoju, ka pasaceitu, kura ir Latgola.


text:
Myužeibā aizguojs pūdnīks Evalds Vasilevskis
2018. goda 9. augustā myužeibā aizguojs keramikis, “Pūdnīku skūlys” dybynuotuojs Evalds Vasilevskis.
Evalds Vasilevskis dzims 1953. goda 28. oktobrī Rēzeknē, vuicejīs Rēzeknis 1. vydškolā, iņteresi par Latgolys pūdnīceibys tradiceju izpieti padzilinuojs, klausūtīs muokslys zynuotnīka Juoņa Pujata lekcejis Tautys universitatis keramikys fakuļtatē, kai ari vuicūtēs nu pīredziejušu pūdnīku.
Atsasaucūt Latvejis Kulturys fonda aicynuojumam 1990. godā E. Vasilevskis dybynuoja “Pūdnīku skūlu”, saglobojūt i popularizejūt Latgolys pūdnīku tradicejis. Lelu sovys dzeivis daļu Evalds veļteja paleidzūt jaunajim keramikim ar padūmim, ari byuvejūt keramikys apdadzynuošonys cepļus gon Latvejā, gon uorpus tuos.
Portala lakuga.lv kolektivs izsoka leidzjiuteibu Evalds Vasilevska saimei, draugim i juo dorba cīneituojim.
Izvadeišona nūtiks pyrmudīņ, 13. augustā, 12.30 stuņdēs nu Rēzeknis Leluos kapleicys, zemis kliepī Evaldu Vasilevski guļdeis Greiškanu kopūs.
Latgaļis plānošonys regiona kolektivs izsoka vysdziļuokū leidzjiuteibu draugim un pīdereigīm.
Roksta autors: potals lakuga.lv


text:
Kai pareizi – pliesšona voi plēšona, sūliešona voi sūleišona?
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Izskaņa -šona/-šonuos ir tipiska darbeibys ci procesu nūsaukumu izskaņa, lītvuordus ar jū darynoj nu darbeibys vuordu nanūteiksmis. Problemys ar latgalīšu pareizraksteibu rūnās nazynuošonā, kaids patskaņs voi divskaņs rokstoms izskanis -šona/-šonuos prīškā.
-eišona, -ēšona voi -iešona?
Atvasynuojumūs nu -uot darbeibys vuordu parosti klaidu nav, pīmāram, runuotīs → runuošonuos, dzīduot → dzīduošona, sovutīs cytūs gadejumūs viņ runuotuos volūdys zynuošona napaleidz, rūnās vaicuojumi, pīmāram, – gaideišona, gaidēšona voi gaidiešona? Patīseibā nav sarežgeitai.
Ka darbeibys vuords beidzās ar izskaņu -eit, kam latvīšu literarajā volūdā atbylst -īt, tod ei palīk ari lītvuordā pyrms izskanis -šona/-šonuos, pīmāram:
gaideit (gaidīt) → gaideišona
gaidiešona gaidēšona
vuiceitīs (vuicīties, mācīties) → vuiceišonuos
vuiciešonuos vuicēšonuos
Ka darbeibys vuords beidzās ar izskaņu -ēt, kam latvīšu literarajā volūdā atbylst ari -ēt, tod ē pyrms lītvuorda izskanis -šona/-šonuos palīk par ie, pīmāram:
aizagavēt (aizgavēties) → aizagaviešona
aizagaveišona aizagavēšona
kavētīs (kavēties) → kaviešonuos
kaveišonuos kavēšonuos
Pīzeime: rokstūt piec t. s. Stroda ortografejis, divskani ie nikur nalītoj i tod gon vysur roksta ē – aizagavēšona, kavēšonōs.
Leidzskaņa zudums voi atstuošona?
Lela daļa latvīšu volūdys darbeibys vuordu ir bez pīdiekļu – I konjugacejis verbi. Latvīšu literararuos volūdys pareizraksteibys lykums vuica – I konjugacejis verbim, kam sakne nanūteiksmē beidzās ar ss voi -z, leidzskaņs lītvuordā pyrms -šona/-šonuos zyud. Sovutīs latgalīšu rokstu volūdā preteji – leidzskaņs teik saglobuots, pīmari obejuos literarajuos volūduos:
vest → vešana
vesšana
vest →
vešona vesšona
kristies → krišanās
krisšanās
kristīs →
krišonuos krisšonuos
sanest → sanešana
sanesšana
sanest →
sanešona sanesšona
lauzties → laušanās
lauzšanās
lauztīs →
laušonuos lauzšonuos
Kod I konjugacejis darbeibys vuorda nanūteiksmis saknē ē
Darbeibys vuorda nanūteiksmis saknis ē atvasynuotajā lītvuordā puorsamej par ie, pīmāram:
sēt → siešona
sēšona
plēstīs → pliesšonuos
plēšonuos plēsšonuos pliešonuos


text:
Zīmeļlatgolys namaterialais kulturys montuojums, V. Matīsa kolekceja i mamuta ilknis – Bolvu muzeja kruojuma duorgumi
Roksta autore: Laura Melne, portals lakuga.lv
Portals lakuga.lv turpynoj rokstu sereju, kurā reizi mienesī īpazeist kaidu Latgolys muzeju i tuo kruojuma duorgumus. Itūreiz bejom gostūs Bolvu nūvoda muzejā, kura ekspozicejā eipašu viereiba teik pīgrīzta Zīmeļlatgolys namaterialajam kulturys montuojumam. Taišni tū muzeja golvonuo kruojuma globuotuoja Janīna Vīksna ari skaita par vīnu nu vysleluokūs duorgumu, tok juoizceļ ari generaļa Valda Matīsa pīminis ustoba, kai ari arheologejis kolekcejis leluokuo pērle – mamuta ilkņa fragments.
Bolvu Nūvoda muzejs ir vīns nu jaunuokūs nazkodejūs Latvejis rajonu centru muzeju – dybynuots tik 1989. godā. Eipaši pamaneits na tik regionā, bet vysā Latvejā tys palyka 2014. godā, kod tyka atkluota muzeja jaunuo ekspoziceja, kas veļteita Zīmeļlatgolys namaterialajam kulturys montuojumam. Tei izacēle ar myusdīneigu i interaktivu pīeju, kas sovu aktualitati nav pagaisynuojuse ari šudiņ. Vysys Zīmeļlatgolys, na tik Bolvu piļsātys izceļšona i pīsaviersšona na tik konkretim prīškmatim, tok taišni namaterialajam kulturys montuojumam varātu byut vīna nu leluokūs muzeja panuokumu atslāgu.
Zīmeļlatgolys namaterialais kulturys montuojums
Muzeja ekspozicejā ir vareiba cīši daudzpuseigai īpazeit Zīmeļlatgolys namaterialū kulturys montuojumu. Vīnā zalē var vaira izzynuot par etnografeju, folkloru i tradicionalū dzīduošonu, ūtrā – par vysaiduokim omotim i prasmem. Te, saprūtams, ir ari autentiski prīškmati nu muzeja kruojuma, tok daudz leluoka lūma atvālāta tehnologejom – videoprojekcejom, skuorīņjiuteigajim ekranim. Var dzierdēt tradicionalūs dzīduojumus – kai folkloru, tai saļmys i maja dzīduojumus pi krysta. Ekspozicejā padūmuots par vysu vacumu cylvākim – bārnim ir kū pieteit i kur īsasaisteit, tim, kuri plašuok interesejās par konkretu tema, īspiejams, par tū vaira izzynuot ekranūs, kur daīmams lels informacejis i karteņu kluosts. Pīmāram, ir īspiejams apsavērt vysus Zīmeļlatgolys krucifiksus. Sovpus bārnim ir vareiba ari īpazeit latgalīšu volūdu – spielejūt spēli, kurā juoatrūn ekspozicejā radzamūs muzykys instrumentu nūsaukumi latgaliski.
Ruodīs, ka myusdīneigais ar senejū sasateik na tik ekspozicejis izskotā, tok ari saturā. Var just, ka ituos tradicejis Zīmeļlatgolā nav sasaglobuojušys tik muzejā, bet teik kūptys i turpynuotys. Daļa laika gaitā ir transformiejusēs, tok pamati ir palykuši. Partū ari ekspozicejā var izzynuot par tim cylvākim, kuri ituos prasmis turpynoj myusu dīnuos. Muzejs ari aicynoj cylvākus daleitīs ar sovim foto i video materialim, partū ka mes kotrys asam viesturis veiduotuojs. Piec desmitgadem jau myusu dareitais byus palics par montuojumu.
Bolvu Nūvoda muzeja golvonuo kruojuma globuotuoja Janīna Vīksna stuosta, ka plani saisteibā ar Zīmeļlatgolys namaterialū kulturys montuojumu jim ir ari iz prīšku – atteisteit tū kai vasalu datubazi, kur atrast foto, video i audiomaterialus. “Cylvāki varātu atīt, īraksteit sev interesejūšū informaceju i atrast par tū materialus,” soka Janīna.
Valda Matīsa kolekceja
Generaļa Valda Matīsa (1944-2010) kolekceju, kū piec juo nūīšonys myužeibā muzejam duovuojuse juo dzeivisbīdre Īrisa Elvīra Matīsa, kruojuma globuotuoja Janīna Vīksna sauc par nūzeimeiguokū sajimtū duovynuojumu. Niu tam atvālāta atseviška ustoba muzeja 2. stuovā. Ruguojūs dzymušais Valdis Matīss bejs pyrmais Latvejis militarais atašejs ASV, Krīvejā i Kanadā, kai ari pyrmais Nacionaluos aizsardzeibys akademejis rektors. Muzeja kruojumā ir vaira kai 150 jam pīderiejušu prīškmatu – kartenis, dokumenti, viestulis, apbolvuojumi, formys apgierbs i cytys personeiguos lītys.
Janīna Vīksna eipaši izceļ Valdim Matīsam pīškiertū Vīstura ordini, kas ite apsaverams kūpā ar tuo aplīceibu. Nareši muzejim izduovoj tik ordini voi ari tik aplīceibu – itys ir tys gadīņs, kod kruojumā ir pylns komplekts. Apmaklātuojim lelu interesi roda ari formys, sovpus bārni vysvaira vaicojūt par 1993. godā aizsardzeibys ministra Matīsam pīškiertū īrūci – voi nu tuo var izsaut? Pavysam nūteikti navar – muzejūs nimoz nadreikst turēt īrūčus, kas ir dorba kuorteibā.
Nu Matīsu dzymtys īt daudz talanteigu i nūpalnim boguotu cylvāku, pīmāram, režisore Aina Matīsa i politologe Vita Matīsa, partū muzeja planūs, īspiejams, ir koč kod iz prīšku paplašynuot itū ekspozicejis daļu, veļtejūt tū vysai dzymtai.
Mamuta ilkņa fragments
Par Bolvu Nūvoda muzeja arheologejis kolekcejis leluokū pērli teik skaiteits mamuta ilkņa fragments, kas sasaglobuojs nu akmiņa laikmata, ir 1,25 m gars i vaira par 10 kg smogs. Tū 1970. godā šofers Imants Priedeslaipa atroda Bolvu rajona Cyukusolys karjera granta bedrē. Suokumā jis dūmuojs, ka tei ir kūka sakne, tok, pajemūt tū rūkā, izaruodeja, ka tys ir kauls. Priedeslaipa kaulu aizvede Bolvu vydsškolys nūvodpietnīkim, tyka veikta ekspertize, kurā konstatēja, ka tys ir mamuta ilkņa fragments. Daudzus godus tys globuojuos Bolvu školānu nomā, tok 1997. godā tyka nūdūts Bolvu Nūvoda muzejam. Ilgstūši ilkņa fragments muzejā tics eksponāts, tok niu atsarūn kruojumā. Kai smejās Janīna Vīksna, tī, kas školā guojuši pyrma 20-25 godu, vēļ niu labi atguodoj itū eksponatu i šaļtim vys vēļ muzejā prosa, voi tū var apsavērt. Taipat Latvejā nimoz naasūt tik daudz muzeju, kuri var lapuotīs ar itaidu viesturis līceibu.
Galerejā Bolvu Nūvoda muzeja ekspozicejis. Foto autore: Amanda Anusāne/portals lakuga.lv


text:
Grupa “Varang Nord” prezentēs jaunū albumu “Pārķiuņa uomurs”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Daugovpiļs vikingmetala grupa “Varang Nord” 18. septembrī Reigys klubā “Melnā Piektdiena” prezentēs sovu jaunuokū albumu “Pārķiuņa uomurs”. Itys ir jau catūrtais grupys albums.
Grupa “Varang Nord” atpazeistameibu plašuokai sabīdreibai dabuoja piec uzvarys Vuocejis metalfestivala “Wacken Open Air” grupu konkursā 2019. godā. Vikingmetala grupa ir pyrmuo grupa nu Latvejis, kas ir uzvariejuse prestižajā metalmuzykys festivalā.
Grupys sastuovā ir pīci cylvāki – vokalists i gitarists Maksims Popovs, basists Danila Lopuha, buņdzinīks Aigars Zeiza, sytamūs instrumentu meistars Vjačeslavs Janens i akordeoniste Jeļena Kaļniša. “Varang Nord” sovuos dzīsmēs dzīd par varonom kaujom, karuotuojim.
Jaunajā albumā “Pārķiuņa uomurs” ir 11 kompozicejis, tymā skaitā ari dzīsme “Svietņeica”, kas itūgod tyka nomināta latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks”. Jaunajā albumā, atškireibā nu īprīškejūs, gon nūsaukums, gon ari vysu kompoziceju nūsaukumi ir latgaliski.
Grupa “Varang Nord” ir ari pyrmuo metalmuzykys grupa, kas ir atkluojuse “Latvijas Radio 2” popdzīšmu aptauju “Muzikālā Banka” 2019. godā. Tūšaļt grupa izpiļdeja kompoziceju “Stuojīs” nu albuma “Pārķiuņa uomurs”.
Interveju ar grupu “Varang Nord” par izvēli muzicēt latgaliski, var skaiteit ITE.