text:
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sagatavejuse latgalīšu rokstu volūdys pošvuiceibys materialu, kas byus lobs paleigs sevkuram latgaliski raksteit grybātuojam. Latgalīšu rokstu volūdys prasšonys izkūpšona ir byutiska volūdys saglobuošonā i tuoluokā atteisteibā. Īspiejis kluotīne īsavuiceit latgalīšu rokstu volūdu ir cīši īrūbežuotys, partū raksteit grybātuojim naatlīk nikas cyts, kai tū dareit pošvuiceibys ceļā. “Latgolys Studentu centrs” jau vairuoku […]
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj jaunīšus da 11.augusta dasasaceit daleibai seminarā „Atzolys”, kurs nu 18. da 21. augustam nūtiks gostu sātā „Višķezers”. Seminara “Atzolys” mierkis ir veicynuot jaunīšu aktivu īsasaisteišonu demokratejis i piļsūniskys sabīdreibys veiduošonā, tūs izgleitojūt vaicuojumūs, kuri saisteiti ar socialekonomiskim faktorim i Latgolys regiona sovpateibom. Seminarā pīsadaleis vairuoki eksperti i lektori, uzjiemieji, pošvaļdeibu jaunuotnis darbinīki. Apvuiceibu laikā četru […]
Ar pozitivom emocejom aizvadeits projekta „Latgales jauniešu drošumspēja un pilsoniskums” nūslāguma pasuokums Dagdā, Dagdys bārnu i jaunīšu centrā „Parka rozes”. Iz projekta nūslāguma pasuokumu, beja sabraukuši jaunīši nu Daugovpiļs, Rēzeknis, Ezernīku i Dagdys. Kai jau stuostejom īprīkš, projekta laikā nūtyka apvuiceibys, konsultacejis, video taiseišona i vysaidys aktivitatis. Sovu izpratni par projekta temom – pilsūniskuma prasmem […]
Kai jau viestejom, LgSC ar sadarbeibys partnerim bīdreibu „Darītājiem”, bīdreibu „Rēzeknes Augstskolas absolventu asociācija” i bīdreibu „Dagne” februarī ir aizsuokusi projektu “Latgales jauniešu drošumspēja un pilsoniskums”. Par itū laiku asam sataisejuši naformalus seminarus Daugovpilī, Dagdā i Rēzeknē. Apvuiceibu laikā ar Latgolys jaunīšim asam diskutiejuši par sovu lūmu pasaulī, par drūsumspieju sovu lāmumu pījemšonā, par pozitivom […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Papyldynojūt myusdīnu latgalīšu literaturys kluostu, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izdavuse latgalīšu autoris Anitys Mileikys debeja dzejūļu kruojumu „mūžīgā nepārtikusī stirna”. Gruomotys redaktore ir dzejneica i publiciste Anna Rancāne. Dzejis kruojums izdūts ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu. Anita Mileika roksta gon latvīšu literarajā, gon latgalīšu rokstu volūdā. Ari dzejis kruojumam ir divejis dalis: latvīšu literarajā volūdā […]
LgSC nu 16.02.2015. leidz 01.06.2015. eistynuos projekta “Latgales jauniešu drošumspēja un pilsoniskums” aizdavumus. Projektu finansej LR Kulturys ministreja i “Dienvidlatgales NVO atbalsta centrs”. Projekta laikā ir paradzāts reikuot jaunīšim nūdarbeibys par iniciativom, drūšumspieju, pilsūniskuma prasmem, kuru laikā jaunīšim tiks dūta vareiba sajemt konsultacejis i izdareit kaidu lobu dorbu sova, pogosta, nūvoda ci piļsātys lobā. Projekta […]
Vaļsts Kulturkapitala fonds “Latgolys Studentu centra” darbeibys atbolstam 2015. godā pīškeirs finasiejumu storpdisciplinarū projektu konkursā. Finansiejumu paradzāts izlītuot aktivitatem, kurys veicynuos Latgolys kulturvidis saglobuošonu, atteisteibu i populariziešonu, kai ari Latgolys jaunīšūs styprynuos lokalū identitati. Itūšaļt LgSC ir vīna nu atpazeistamuokajom i aktivuokajom latgalīšu sabīdriskajom organizacejom, kurys eistynuotī projekti deveņu darbeibys godu laikā ir nūzeimeigi na tikai lokalā, […]
Īsasuokūt jaunajam vuiceibu godam, Rēzeknis LgSC birojs na viņ suocs jaunus dorbus i projektus, bet i pabeidz īsuoktūs. Maijā beja aizsuokts projekts „Zynuot”, kas paredzieja naformalys apvuiceibys pa Rēzeknis nūvoda školom par vysu, kas nūteik apleik Latgolā i kas pi tuo “vaineigi”. Tai kai pavasarī Rēzeknis biroja komanda napaspēja izbraukuot paredzātuos školys, tod nu īsuoktū […]
Nu jau septeitū reizi aizvadeitys naformaluos apvuiceibys „Atzolys”, kas nūtyka nu ituo goda 10. juļa leidz 13. juļam, itū reizi – Bieržgalī. „Atzolys”ir izgleitojūša nūmetne, kū reikoj studenti nu bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” deļ Latgolys jaunīšim, kam ir gribeišona īsapazeit tyvuok ar latgalīšu volūdu, raksteibu, kulturu i viesturi. Pyrmuos „Atzolys” nūtyka 2004. godā, i tai […]
Tipografejis smaržys apveitys, nadaudz trokys i posta kasti redzēt grybūšys, LgSC izdūtuos postkartis! Eksemplaru nav cīši daudz, deļtuo – pasasteidz, ka gribi sev kaidu nu Edeitis biļdem ar latgalīšu teicīni voi Raibīs ziemiejumu! Postkartis varēs nūpierkt Reigys birojā Antonejis īlā 8-3/6 i vysur, kur redzēsi LgSC gruomotu goldu izbraukuma tierdznīceibā. Vīnys postkartis cena: 0.50 eiro […]
„Latgolys Studentu centra” Rēzeknis birojs eistynuoja projektu „Zynuot” , kas beja baļsteits iz Rēzeknis nūvoda školānu informiešonu par myusdīnu pasuokumim i cylvākim Latgolā. Ideja par projektu roduos piec Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2013” ceremonejis, kod īsaroduši beja puorsvorā daleibnīki i nominanti, bet nu jaunīšim puorstuovju moz. Lela daļa Rēzeknis nūvoda jaunīši nimoz ari nazyna, […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” itymā vosorā otkon aicynoj pīsadaleit jaunīšus vosorys naformalajuos apvuiceibuos”Atzolys”. Apvuiceibuos byus īspieja īsavuiceit raksteit latgaliski, uzzynuot viesturis i kulturys faktus, sasatikt ar Latgolys kulturys cylvākim,muzykantim, literatim. Tradicionali “Atzolys” paleidz apsazynuot jaunīšim Latgolys sovpateibu, īvuica byut lapnim par sovom saknem i pīdereibu i veicynoj jaunuos paaudzis iņteresi par Latgolu i latgaliskū. Golvonuo “Atzolu” […]
Prīceiga viests! Vaļsts kulturkapitala fonda projektu konkursā ir apstiprynuots „Latgolys Studentu centra” īsnīgtais projekts „Latgaliskuos kulturys veicynuotuojis – bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” – atbolsts 2014. godā” 3000 EUR apmārā. Projekta mierkis ir snīgt atbolstu LgSC darbeibai, sadzūt daļu nu projektu vadeibys i administrativom izmoksom. Finansiejums veicynuos sekmeigu ituo goda laikā īcarātū pasuokumu i projektu realizaceju. […]
Latgolys Studentu centra” eistynuotais projekts „Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” 2014. godā dorbu turpynuos ar Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu. Konkursa kuorteibā LgSC īsnīgtais projekts beja tuo 21 projekta vydā, kas sajēme atbolstu storpdisciplinarūs projektu konkursā. Portala uzturiešonai tyka pīškierti 1000 lati, i projekts tiks eistynuots nu 2014. goda 1. janvara leidz 2014 goda 1. juņam. […]
„Latgolys Studentu centrs” aicynoj jaunīšus iz naformalom apvuiceibom „Latgolys bārni II” par uzjiemiejdarbeibu nu 12.augusta leidz 16. augustam Drycanu vydškolā. Ka esi 18-23 godus jauns i gribi 5 dīnys aktivi i lītdereigi pavadeit laiku ar cytim jaunīšim, īgyustūt jaunu i naradzātu saskarsmi ar i par uzjiemiejim, tod dareisim tū kūpā. „Latgolys bārni” ir naformaluos apvuiceibys, kas aizasuoka 2011. godā […]
„Latgolys Studentu centra” eistynuotais projekts „Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” itūgod dorbu turpynuos Latgolys regiona atteisteibys agenturys i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programys ītvorūs. Konkursa kuorteibā LgSC īsnīgtais projekts beja tūs 42 projektu vydā, kas sajēme atbolstu. Portala uzturiešonai tyka pīškierti 1500 lati, i projekts tiks eistynuots nu 2013. goda 27. maja leidz ituo […]
Ir apkūpuoti vysi žurejis rezultati i nūteikti nominanti, kas 24. februarī, plkst. 16:00 Rēzeknis nūvoda Bieržgaļa kulturys nomā (byus nūdrūšynuots autobuss 15:00 nu Rēzeknes nūvoda pošvaļdeibys), tiks aicynuoti iz Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2012” padūšonys ceremoneju. Ari “Latgolys Studentu centrs” i LgSC bīdru paveiktais ir nomināts vairuokuos kategorejuos. Latgalīšu kulturys masu medejs Latgalīšu Kulturys gazeta […]
Latgalīšu dzejneicai Emilejai Kalvānei paguojušuo goda nūgalē izguoja dzejūļu kruojums „Atvosora”, kurs tyka izdūts Latgolys Regiona programmys ītvorūs. Emileja Kalvāne (1944) ir dzymuse Mērdzinis pogosta Styglovā. Jauneibā autore ir pīsadalejuse Mirdzys Kempis Jaunūs autoru apvīneibā, bet latgaliski roksta i publicejās viņ nu 1995. goda. Juos pyrmuo gruomota „Lobuo dīna” (2003) ar atsauceibu tyka pījimta i literaturzynuotnīku, […]
Jaunajā godā mes kotrs gribim suokt piļdeit tuos apsajimšonys, kurys asam apsūlejuši sev vacajā godā. Taišni taipat ir ar bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” uzturātū portalu lakuga.lv , kurs ar 2013. goda 1. janvari suoc jauna dorba cielīni. Goda pyrmūs treis mienešus portala darbeibu atbaļsteis Vaļsts kulturkapitala fonds, kurs pīškeire finansiejumu Latgolys kulturys programys ītvorūs. „Latgalīšu Kulturys […]
Decembra pyrmajuos dīnuos nu tipografejis sovu ceļu iz dažaidim gruomotu plauktim i skaiteituoju sirdim īsuocs dzejneicys Ingridys Tāraudys trešais piec skaita dzejūļu kruojums „Boltais šokolads”. Kruojumā apkūpuoti vairuoku godu garumā raksteiti i 2009. godā apkūpuoti dzejūli latgaliski i latvyski, kurūs maiga i lieneiga sīviškeiba mejās ar raganisku sīvīteibu, napacīteibu i olkonumu. Latgalīšu dzejneica Ingrida Tārauda (1971) regulari publicejās […]
Jaunīšu bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i latgaliski rokstūšais medijs www.lakuga.lv organizej video konkursu „Latgaliskais tevī i pasaulī”, ar kura starpnīceibu aicynoj lauzt sabīdreibys stereotipus par tū, kaidi ir latgalīši, kai cylvāki dzeivoj Latgolā i kurys vierteibys i lītys teik uzskateitys par latgaliskom. Bīži viņ ziņu sižetūs par Latgolu teik ruodeitys sakrytušys sātys, uzsvārta regiona nabadzeiba i atpaliceiba […]
Latgalīšu entuziasti nu 26. leidz 29. juļam Škilbanu pogosta Balkanūs tykuos seminarā „Roksti!”, lai apgiutu latgalīšu rokstu volūdys pamatus, izzynuotu vaira par žurnalistiku i pavadeitu laiku latgaliskā gaisūtnē. Vosorys školu reikuoja bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Latgalīšu Kulturys Gazeta (LaKuGa) ar LR Kulturys ministrejis i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programmys atbolstu. Vosorys školys golvonais […]
Reitu, 26. julī Vileks nūvoda Škilbanu pogosta Balkanūs suoksīs latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis seminars „Roksti!”, kurā da 29. juļam pīsadaleis 15 interesenti nu dažaidu Latvejis vītu, ar mierki izlobuot latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys, izzynuot Latgolys kulturviesturi i papyldynuot prasmis rokstu par regiona kulturys dzeivi sagataveišonā regionalajim i vaļsts medejim. Seminarā „Roksti!” pīsadaleis biblioteku, pošvaļdeibu, […]
Vasals, Latgolys jaunīt! Cīši īspiejams, ka mes ar Tevi jau asam sasatykuši bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” projekta „Vuiceisimēs latgalalīšu rokstu volūdu” laikā. Ka atguodoj, tī mes vuicevomēs latgalīšu rokstu volūdys paeizraksteibys nūsacejumus, atkuortovom jau aizmierstūs latgalīšu vuordus, runovom par latgalīšu rokstu volūdys nuokūtni, kai i par cytim ar Latgolu saisteitim vaicojumim. Projekta laikā ar Kulturys […]


c: text/html

text:
Apvuiceibu laikā nūtyka dažaidys nūdarbeibys pi dažaidu lektoru, vysi materiali dalinīkim tyka izdaleiti iz vītys i aizsyuteiti elektroniski. Tai, kai apvuiceibu mierkis ir rūsyntuot i cytus Latgolys jaunīšus byut i dareit, kai sūlleits – īlīkam sātyslopā ari dažys vierteigys prezentacejis, kurys var nūdereit sevkuram cylvākam. Apvuiceibu eistynuošonu i prezentaceju izveidi finansēja Sabīdreibys integracejis foands nu […]
Tai jau soka, ka studenti vuicūtīs div reizis godā – sesejis laikā. Paraleli vuiceibom mes – LgSC Rēzeknis nūdalis studenti – asom atroduši laiku pīsadaleit vairuokūs pasuocīņūs. Jauns gods juosuok ar jaunom, pozitivom dūmom deļ tam 15. janvārī LgSC Rēzeknis nūdale aicynova interesentus iz pozitivuos dūmuošonys centra „Pavasara studija” seminarim „Es esmu savas dzīves autors” […]
Nu ituo goda 2. augusta leidz 6. augustam Preiļūs nūtyka „Atzolys” – jau sastū godu piec kuortys bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” reikuots izgleitojūšs seminars Latgolys jaunīšim. Seminaru reikoj latgalīšu studenti deļ jaunīšu, kam ir interese par Latgolu i latgalīšu volūdu, literaturu, viesturi, kulturu. Na par veļti „Atzolu” moto ir Kazimira Skryndys vuordi: „Iz tom jaunom atlasem lai ir […]
Vasali vosorā! Pasaverit rokstu “Latvejis Viestnesī”. Varbyut ir kaidi komentari, vīdūkli? Voi varbyut ir napīcīšama kaida LgSC reakceja – atbiļdis roksts, diskuseja voi informativa akceja? LgSC vuordā vakar KKF tyka īsnīgti 7 projekti: – latgalīšu muzykys karaoke disks (Edeite Husare); – latgalīšu puosoku izlase “Tu soki. Es soku. Puosokys par krīzi” (Marita Papiņa); – Danieļa […]
Nu 2. leidz 6. augustam Preiļūs nūteik „Atzolys” – seminars jaunīšim par Latgolys nūvoda viesturi i kulturu. Itūgod „Atzoluos” pīsadola 20 jaunīšu, leluokuo daļa nu jūs ir nu Latgolys, vysu vaira nu Rogovkys i Kuorsovys. Ari itūgod dalinīku vydā ir puors jaunīšu nu puornūvodu. Seminars „Atzolys” teik reikuots kotru vosoru jau nu 2004. goda, itūs godu laikā […]
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini. Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj […]
Da ituo goda 30. juņa bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj jaunīšus vacumā nu 15 da 19 godu pīsasaceit daleibai Latgolys kulturviesturei veļteitā seminarā „Atzolys” (atlases, jaunī dzynumi), kas nu 2. da 6. augusta nūtiks Preiļūs. Seminars „Atzolys” nūtiks jau sastū godu piec kuortys, juo laikā jaunīšim nu vysys Latvejis byus vareiba izzynuot vaira par […]
Moto: Iz tom jaunom atlasem lai ir vysa myusu cereiba i par jom lai mes vysvairuok guodojam. Izaugs lelys atlasis, tod ari vacim kūkim jūs pakrieslī byus loba atpyuta. Kazimirs Skrynda Atzolys – seminars Latgolys jaunīšim vacumā nu 15 da 19 godu. Atzolys (ari atlasis) – atvasis, jauni dzynumi. SEMINARA MIERKI: *īpazeistynuot Latgolys jaunīšus ar […]

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Ūtardiņ, 13. septembrī, 18:00 stuņdēs Raiņa i Aspazejis sātā, Reigā, Bazneicys īlā 30, byus vīns nu ituo goda Dzejis dīnu latgaliskuokūs pasuocīņu – myusu dīnu latgalīšu dzejis vokors «Gostūs pi Raiņa». Pasuocīnī paradzāts prof. Janinys Kursītis-Pakulis stuosts «Raiņa Latgola», sovus tekstus skaiteis latgalīšu dzejnīki Juoņs Ryučāns, Valentins Lukaševičs, Emileja Kalvāne, Ilze Sperga i c. Latgalīšu vokori Reigā […]
Latgalīši izdavuši puosoku gruomotu par krīzi Par speiti krīzei bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”, kurā apkūpotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku lečiešonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu, myusu dīnu jaunīšu raksteitī stuosti […]
Jau itū sastdīņ vokorā Viļakas nūvoda Šķilbanu pogosta Upītes tautas nomā nūtiks vacuokais latgalīšu festivals “Upītes uobeļduorzs 2010”! Ite pasuokuma programa. 1. Vinsents Kūkuojs 1910 a. Ontons Slišāns 1925 2. Karburators 1935 b. Valentins Lukaševičs 1950 3. Soldanī 2000 c. Mārīte Slišāne 2015 4. Rekovas dzintars 2025 d. Puosoku diska prezentaceja 2040 5. Zintis […]
Nu 2. leidz 6. augustam Preiļūs nūteik „Atzolys” – seminars jaunīšim par Latgolys nūvoda viesturi i kulturu. Itūgod „Atzoluos” pīsadola 20 jaunīšu, leluokuo daļa nu jūs ir nu Latgolys, vysu vaira nu Rogovkys i Kuorsovys. Ari itūgod dalinīku vydā ir puors jaunīšu nu puornūvodu. Seminars „Atzolys” teik reikuots kotru vosoru jau nu 2004. goda, itūs godu laikā […]
Verūs, ka jau nūsaukti “Boņuka” bolvys pretendenti. Cik pīmiņu, apbolvuošona laikam 26. aprelī, dīnu piec “Vuolyudzānu” Rēzeknē. Ka tik na ar sorkonim kovrim, puču buketim i glaunom suknem i smokingim. 😀 Es tai pi seve smejūs. Ir precizys lītys, ir puorprotumi. Laikam beja atkareigs nu pīsaceituoju aktivitatis i redzīņa. Kai jim pasaruodēja. Poša es nikuo […]


text:
Vakar vokorā beidzēs pasauļa čempionats. O’Salivans ir treiskōrtejais čempions (2001, 2004, 2008). Nasceitu, ka tys maņ īt pi sirds, bet tai nu sagō. Henri byutu krutōks. A par Karteru i runōt nazagrib. Nabeja jam jōbyun finalā. Rezultats tū aplīcynoj (18:8). Tai spieļōt navar! Myužeigī sitīņi uz “bui-dui”, kur bumbas aizīt HZ kur, nalīcynoj nikū lobu. Vallam tai blīzt pa bumbom? Kai zylūņs trauku veikalā!
Naiztyka ari bez kuriozim :) 3.sesejas laikā pazuda translaceja. Cik var saprast vysam Eurosportam. Un pats Eurosports ari :) Fonā angļi ari acavainō par “tehnikal foll”. Vīnu strāčeiti rōdē signalu nu Eurosport England.
A jautrus breižus sagōdō vīns vyrinōtōjs (nazynu, kai saucās ļauds, kuri sporta pasōkumūs biziņej pa laukumim plyki), kas pyrms pošas 4.sesejas sōkuma izaģierba un paskraidē pa laukumu i nūzaslēpe zam snukera golda :) Varā vysmoz pabļaut: breiveibu Tibetai, ci kū cytu sabīdriski aktualu.
Vysaidā ziņā čempionats jau ir naizdziešami īraksteits snukera viesturē, kai pyrmais pasauļa čempionats, kur vasali diveji sportisti īguva lelōkū īspiejamū punktu skaitu ar vīnu pīgōjīņi pi golda (maximum brake). 147 punktus. Gaidu nōkušū sezonu. Ar napacīteibu.
Jautrais snukera noslēgums
Vakar vokorā beidzēs pasauļa čempionats. O’Salivans ir treiskōrtejais čempions (2001, 2004, 2008). Nasceitu, ka tys maņ īt pi sirds, bet tai nu sagō. Henri byutu krutōks. A par Karteru i runōt nazagrib. Nabeja jam jōbyun finalā. Rezultats tū aplīcynoj (18:8). Tai spieļōt navar! Myužeigī sitīņi uz “bui-dui”, kur bumbas aizīt HZ kur, nalīcynoj nikū lobu. Vallam tai blīzt pa bumbom? Kai zylūņs trauku veikalā!


text:
Sabayon’am izgō jaunō 3.3 verseja. Es ari izdūmōju izteiseit upgrade. Izvylku ISO nu torrent teikla un īcepu DVD. Izdūmōju ni atjauninōt leidz 3.3, bet uzlikt jaunu instalaceju. Vyss nūtyka kai pa dīgu. Jaunō sistema uzalyka tai pat kai īprīkšejō. Tys maņi dyžan apbādynō. Lai ari lyku sistemu in da text mode un atbiļdieju uz vysaidim jautojumim, bet Anakonda salyka VYSU. Nu tō vysa maņ vajag viņ GNOME ar sovom progom. Bet tyka uzlykts KDE, Fluxbox un megadaudz vysa kō. Izdūmōju tam pīļikt punktu. Google. Terminals.
for p in /var/db/pkg/kde-base/*; do echo $p|sed -e 's#.*/#=#'|xargs emerge -C; done
Un atā KDE ar vysu, vysu, vysu
Viņ sagō na tai, kai gribātūs. Zarazai pi starta pazalaiž KDM, par kū es napadūmōju. KDM aizgō uz cytim medeibu laukim… FĀK! GDM, lai arī ir, bet es nazynu, kai jū nūrōdeit kai sōkuma izvielis manageru… Tagad ir XDM, kas ar sevišķom īspiejom naspeid. Byus jōlosa forumi, par tū ka google pareizūs rezultatus nadūd. VNK es nazynu, kū angliski īraksteit mekļiešonas laukā? Nu nikas, gon jau tikšu golā. Par sekmem ziņōšu ;)


text:
Šudiņ nikaidu fizioloģiskū produktu. Ašņa, syudu, viemekļu, strutu nabyus…
Koč i beju derauņī, kur interneta nav, tūmār paspieju tī uzlikt ari jaunu Linux. Braucūt pa ceļi laptopā beja Ubuntu 7.04 un nu par kandidatim instaleišanas seceibā:
- Uz Rēzeknes tierga ar krutū nūsaukumu “Džetta” nūpierku svaigu žurnala ][akep numuru. Mieneša distra izarōdē vacais, lobais Fedora 7. Nabeju ar fedoru jiemīs kūpš Fedora Core 2. Īcepu *.iso attālu un davai instaleit. Instalaceja nūteik sen zynamōs Anaconda’s pavadeibā. Vyss sagō, kai pa nūtim, tikai skaņu naatpazyna (ībyuvietais intela čips), kas ar cytim distrim nabeja gadiejīs. Vysā vysumā maņ Fedora 7 patyka. Vysu, kai vysod samaitō softa instaleišona uz RPM based sistemom :( yum’s naspiej nūteikt atkareibas un nu dependencies hell vēl nav tykts vaļā. Bez tō, sistemas updatōšona nūteik nažieleigi ļieņi. Verdikts: Ōrā nu munas muižas!!!
- Kandidats nu “kompaktklases”. Zenwalk. Interesanta instaliešona, atgōdynoj sanūs laikus – puse darbeibu; restarts; ūtra puse darbeibu. Slackware based. Kompakts, ōtrs, BET wi-fi navarieju īdarbynōt. Nav jām kernelī taidu moduļu. A draivera win verseju var īinstaleit tikai ar *.inf faila paleidzeibu, kō maņ, prūtams nabeja. plyku *.exe ībarōt navarieju. Nu nikas… Verdikts: Obligāti uzlikšu uz desktop sistemas.
- Asūšais distro, nu kura tagad rokstu itū postu ir… Ubuntu 7.10 alpha 4… Tai nikō. wi-fi uzreizi pareizi sōka strōdōt (ja kas arī fedorā vyss beja štokūs). Uzlyku NVidia draiverus, tagad līku kodekus. Gnomē tagad tai pat kai Fedorā ir ōtrais lītōtōju porsliedziejs. XGL’ym ir 3 pakōpes: izslāgts, moz efektu un pylnais variants. Softs jauns un itkai stypri nagļukoj. FF nu pyrmōs reizes nagribē pījimt Flashu. Bet vyspōr secynōjumu tai pamoz pat tū, ka sistemu mūku viņ 1 dīnu. Verdikts: kandidats palīk laptopā uz ilgōku laiku.
p.s. Šudiņ sōku pakarōt inflāceju Latvejā. Sataisieju sev MaxiKontu pareksā pi Kargina. Tagad karōšu :)


text:
Vasali! Latgolys Studentu centra folklorys kūpa “Ceidari” laipnai aicynoj vysus latgaliski dzīduot grybūšūs pīsavīnuot i kuplynuot myusu pulku. Gaideisim Tevi iz atvārtū mieginuojumu 3.oktobrī Latgolys puorstuovnīceibā Reigā, Tūrņa īlā 4, IIIC 18 stuņdēs. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Taišni ar itaidu saukli – voi tu esi eists latgalīts, Rēzeknis Augstškolys Info dīnā (11.aprelī) startieja ari “Latgolys Studentu centra” Rēzeknis birojs, pīduovojūt četrys dažaidys stacejis ar aizdavumim, kuru veiksmeiga izpiļde aplīcynoj dalinīka spieji byut par eistinu latgalīti. Tyka gon papyldynuotys jau asūšuos zynuošonys, gon īsavuiceits koč kas jauns. Dalinīki atjaunuoja pamatškolys geografejis zynuošonys, raugūt […]
Sasadorbojūt „Latgolys Studentu Centram,” Rēzeknis Augstškolai i Austrumlatgolys radūšu pakolpuojumu centram „Zeimuļs”, aizvadeits jau ūtrais kulturys vokors. Itymā reizī apmeklētuojim beja īspieja īsapazeit ar Turcejis puorstuovju kulturu, viesturi, ēst taiseišonys tradicejom i daņčim. Rēzeknis Augstškolys students Mert’s atzeist, ka itei ir loba īspieja saīt iz kūpeigu pasiedeišonu i pi vysa tuo – īsavuicēt koč kū […]
4. februarī LgSC Daugavpiļs birojs aicynuoja studentus iz „Sesejis pabalu”, kas kei jau īrosts nūtyka kopejneicā „Sāta”. Pasuocīņa golvonuo tema beja ols. Cytam līkās – ols, nu, kas ta tys par pasuocīni, bet a par kū nā!? Gatavojūtīs pasuocīņam, pīmekliejam dzīsmis i biļdis par olu, stumdiejam mebelis, i Dagnija sagatavuoja uzkūdys, kas sader ar olu. […]
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj latgaliski raksteit grybātuojus iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu 6.novembrī. Nūdarbeiba paradzāta cylvākim bez īprīkšejūs zynuošonu latgalīšu volūdys pareizraksteibā, bet latgaliski runojūšim. Dalinīki tiks īpazeistynuoti ar myusdīnu latgalīšu volūdys ortografeju i varēs izkūpt praktiskuos raksteit prasmis. Nūdarbeiba byus bez moksys, suokums 19.00, par vītu dalinīkim tiks paziņuots personiski. Vītu skaits ir […]
Īpazeisti latgalīšu jaunūs muzykantus Lauru Lo nu Bolvim i postfolklorys grupu “Rikši” nu Rēzeknis. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Studentu nedeļa, 11.–13. septembris
LgSC sveic studentus ar jaunuo vuiceibu goda suokumu i aicynoj studentus i tūs, kas sirdī jiutās jauni, iz latgaliskim pasuokumim Reigā i Daugpilī nu 11. leidz 13. septembrim. Reigā 12. septembrī Foto orientiešonuos jeb “Pyparmātru čaja kauss 2012”. Vokora gaitā orientiešonuos i latgalisku vītu mekliejumi Reigā. Nuoc vīns ci kūpā ar komandu 3-4 cylvāku sastuovā. Vālams […]
25. augustā Raiņa muzejā „Juosmuiža” (Preiļu nūvoda Aizkalnē) nu 17:00 nūtiks literari muzykalais pasuocīņs „Latgalīts latgalīšam draugs” (LaLaDra). Šūreiz pasuokuma vadmotivs ir Raiņa jauneibys dīnu moto: „Carpe diem!” (latgaliski – „Giuņ šaļtenis”). Pasuocīņa reikuotuoji bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Raiņa muzejs „Juosmuiža” aicynoj giut vosorys šaļts i pasavērt iz Raini kai Latgolā dzeivuojušu jaunīti, i […]
Reitu, 26. julī Vileks nūvoda Škilbanu pogosta Balkanūs suoksīs latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis seminars „Roksti!”, kurā da 29. juļam pīsadaleis 15 interesenti nu dažaidu Latvejis vītu, ar mierki izlobuot latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys, izzynuot Latgolys kulturviesturi i papyldynuot prasmis rokstu par regiona kulturys dzeivi sagataveišonā regionalajim i vaļsts medejim. Seminarā „Roksti!” pīsadaleis biblioteku, pošvaļdeibu, […]
Ir otkol atguojuse vosora. Tys ir laiks, kod Tu, školuotuoj, na tikai atsapyutīs pec garuo dorba cielīna, bet rūni jaunys idejis, apmeklejūt kursus, kuru pīduovuojums ir pīteikami plašs. Šūgod piec pīcu godu puortraukuma Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja organizej školuotuoju i studentu vosorys kursus – nūmetni “Vosoruošona”, kas nūtiks Rogovkā nu 21. – […]
Vīns nu vosorys viestnešim ir ūdi, arī itūgod bez jim naiztikt, bet kaids tautys ticiejums viestej, ka ūdim nu spūku stuostu ausīs suoc skanēt tik brīsmeiga muzyka, ka jī nu baiļu skrīn pasasliept tyvuokajūs kryumūs. LgSC Reigys birojs itūgod nūlieme itū ticiejumu puorbaudeit iz sovys uodys, partū catūrtdiņ, 31. majā, nu 19:00 esi gaideits iz […]
Catūrtdiņ, 19. aprelī, nu 19:00 byusi gaideits sasatikt folkklubā “Ala Pagrabs” (Vacreigā, Smiļšu īlā 16), lai kūpeigi ar LgSC aktivistim i draugim pi ola gluozis ci čaja kruškys uzdzīduotu kaidu dzīsmi, pamynātu meiklis i pavadeitu vokoru lobā kompanejā. Jem leidza draugus i teikomēs tī! 🙂 Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) 16.febralī Daugovpilī vysus interesentus aicynuoja iz latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibu „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu vīnuvīt”. Lai dareitu sovu miseju – saglobuotu, popularizātu i atteisteitu latgaliskuos kulturys vierteibys, tūstorp latgalīšu rokstu volūdu, LgSC periodiski roksta projektus, reikoj pasuokumus, izdūd gruomotys latgalīšu rokstu volūdā. Itū reizi LgSC Daugovpiļs nūdalis studenti pārnejuo gods […]
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj komandā regionaluo biroja pasuocīnu koordinatoru – ambiciozu jaunīti, kurs/a ir gotovs/a īsavuiceit jaunys lītys i pilnveiduot sovys spiejis i prasmis. Pīnuokumi: – regulari reikuot formalus i naformalus latgaliskus pasuocīņus; – struoduot ar cylvākim i vadeit komandu; – sagataveit informaceju medejim i byut socialūs teiklu pavielnīkam; – reizi nedeļā vīnu […]
30. novembrī 18:00 vokorā Rēzeknis piļsātys kulturys nomā, Bruoļu Skryndu īlā 3, Mozajā zālē nūtiks Rēzeknis Augstškolys (RA) tradicionalais Andrejdīnu pasuokums. Kur sevkurs interesents kūpā ar divom stjuartem var pīsadaleit i izbaudeit fantazeju ceļojumu da pīturai Andreji. Kotrā pīturā pasažeri varēs aplīcynuot sovus talantus gon dzejā, gon muzykā. Andrejdīnu pasuokuma pyrmuo daļa byus veļteita dzejis skaitejumim, […]
Ir novembris, i studenti nu Latgolys jau apsiļdejuši dagunu Reigā. Pīdzeivuotys pyrmuos lekcejis, puorbaudis dorbi, nūskaidruots eistīs sātā braucamuos sumkys lelums: taids, kab, nu sātys braucūt, pītiktu vītys buļbim i zupeņai, nu nabyutu par gryutu i varātu jimt liedza autobusa salonā. Students jau aprads ar Reigu i īpazins iteinis cylvākus. Kab nūskaidruotu, kas pīsaista Latgolys […]
„Latgolys Studentu centrs” i „Latvejis Aizsorgu organizaceja” aicynoj Tevi svinēt Latvejis dzimšonys dīnu kūpā 16. novembrī 19:00 stuņdēs LU golvonajā ākā (Raiņa bulvārī 19), 1. auditorejā. Patriotiskā nūskaņā izzynuosim vaira par Latveju, spēlēsim kaitys, byus īspieja izzynuot, kai svātku svineibom gatavejās cyti. Prīcuosimīs, ka atīsi ar sovu grūzeņu. Pasuokumu atbolsta Latvejis Universitate. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Latgalīšu […]
Kab rūsynuotu školānus i studentus par Latveju i tāvu zemis mīlesteibu dūmuot, runuot i raksteit latgaliski, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynoj patriotisku rodūšūs dorbu konkursu „Sorkonboltsorkonuos kruosys lai zīd!”. Konkursā aicynuoti pīsadaleit bārni i jaunīši leidz 30 godu vacumam. Bārni i jaunīši aicynuoti konkursam īsyuteit dzejūli, stuostu voi eseju latgalīšu rokstu volūdā par tū, kai […]
Ūtardiņ, 13. septembrī, 18:00 stuņdēs Raiņa i Aspazejis sātā, Reigā, Bazneicys īlā 30, byus vīns nu ituo goda Dzejis dīnu latgaliskuokūs pasuocīņu – myusu dīnu latgalīšu dzejis vokors «Gostūs pi Raiņa». Pasuocīnī paradzāts prof. Janinys Kursītis-Pakulis stuosts «Raiņa Latgola», sovus tekstus skaiteis latgalīšu dzejnīki Juoņs Ryučāns, Valentins Lukaševičs, Emileja Kalvāne, Ilze Sperga i c. Latgalīšu vokori Reigā […]
Dyžan latgaliska nedeļa Rēzeknē aicynoj iz vysaidom aktivitatem: Latgalīšu “geocatchings” jeb zapts stiklineica Tevi gaida! Visys nuokušuos nedelis garumā Tev, jaunais cilvāk, ir īspieja, pīsadaleit latgalīšu stiklineicys nūslāpuma mekliešonā. Ceļa suokums ūtardiņ 13.09., starta poziceja pi V.Luoča Latgalīšu rakstnīceibas muzeja, meklei tī, kur kūks smejās ar burtim, Tevi tī sagaideis viests, kuru nu trejim krystceļu […]
Kalenders soka, ka 17. februarī juosveic vysi Donati vuorda svātkūs. Koč ari myusu pošu vydā nivīna taida nav, tūmār Donats ruodīs taids kuorteigs latgalīšu veirīša vuords, kam par gūdu nūteikti var sareikuot svātkus! Cikom senejūs ticejumu orūdi klusej par Donata dīnu, tys natraucej ļusteigā gorā tū nūsvinēt myusu dīnu tradicejuos i izdūmuot koč kū pavysam […]
Vakar pēc saulis kalendera Latvejā beja Meteņa dīna, kas zeimoj pavasara atīšonu i Jauna goda suokšonūs. Bet piec katuoliskuos tradicejis, Meteni byus viņ 8. martā, deļ tuo itū šaļti vysu lobuok izmontuot pādejū zīmys prīcu baudeišonai. Jamūt īdvasmu i pīmāru nu rēzeknīšim, ari reidzinīkus LgSC aicynoj iz kūpeigu slēpuošonys vokoru! Sasatikšona ūtardiņ, 8.02. iz 17:45 […]
Rēzeknis Augstškola sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys studentu centrs” 15. janvarī reikoj pozitivuos dūmuošonys centra “Pavasara studija” seminarus. 12.00-15.00. semninars: “Es esmu savas dzīves autors”, 16.00-19.00 seminars “Nauda un bagātība”. Piec seminarim vareis nūpierkt seminara vadeituojys Inesis Prisjolkovys gruomotu “Ieelpo laimi un mīlestību” i latviski īrunuotus meditacejis diskus. Moksa par kotru seminaru – 5 Ls. Vaira […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” 17. decembrī 16:00 aicynoj iz ilgi carātū i beidzūt sareikuotū Baļtinovys amatīrteatra “Palādas” vīsizruodi Reigā – Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatē Visvalža īlā 4a, 401. ustobā (zalā, 4. stuovā). Īeja bez moksys. Izruodis garums pusūtra stuņde. Pasuocīni reikoj LU Huminitarūs zynuotņu fakultate sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys Studentu centrs”. Izruode nūtiks LU […]
Seņuok tymsūs zīmys vokorūs meitys puļcejuos iz vakariešonom – sadzīduot i pastruoduot rūkdorbus. Runojūt par tū ūtrū – rūkdorbu dali, 14. decembrī Reigā Tonis birojā 18 stuņdēs vokorā ari Tu vari atīt i īsavuiceit kaidu jaunu omotu! Itymā reizē aukleņu, rūkassprādžu ci kaidu cytu lenteišu peišonu nu dzejs vairuokuos tehnikuos. Varbyut pi reizis vari sataiseit […]
Parosti jau soka, ka Gaideišonys laiks ir vaira puordūmu i guodu laiks, bet grybātūs saceit, ka ari laika atrasšonys laiks – itymā mienesī storp vysim speigulim, egleitem i duovonom raugam atrast vaira laika na viņ sovom dūmom, bet ari sirsneigom sasatikšonom, deļ tuo Latgolys Studentu centrs atrūn i aicynoj atrast ari cytus kaidu breisneiņu nūstuošonai […]
Paguojušā godā Vita izdūmuoja, ka 7. decembrī varātu nūsvinēt Tonis biroja vuorda svātkus i ,tai kai itei ideja ruodīs dyžan loba, tod ari itymā godā esi gaideits Latgolys Studentu centra Reigys biroja gosts! Byus vuorda dīnys peirāgs i byus drupeit muzykalys padareišonys. Tim, kas kiere pi sirds i īsadūmuoja – tik na dzīduot!, varu mīrinuot […]


text:
Apvuiceibu laikā nūtyka dažaidys nūdarbeibys pi dažaidu lektoru, vysi materiali dalinīkim tyka izdaleiti iz vītys i aizsyuteiti elektroniski. Tai, kai apvuiceibu mierkis ir rūsyntuot i cytus Latgolys jaunīšus byut i dareit, kai sūlleits – īlīkam sātyslopā ari dažys vierteigys prezentacejis, kurys var nūdereit sevkuram cylvākam. Apvuiceibu eistynuošonu i prezentaceju izveidi finansēja Sabīdreibys integracejis foands nu […]
Sasatikšonys i īsapazeišonys prīks, smaidi i smīkli, draudzeiba i jaunys idejis – tys vyss vyrmuoja gaisā jaunīšu bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” kūsapuļcē, kas nūtyka 9. februarī Reigys jaunīšu centrā „Kaņieris”. Var drūsai apgolvuot, ka LgSC ir vīna nu spieceiguokajom latgalīšu organizacejom, kura ar padareitajim dorbim ir īgivuse atpazeistameibu na tikai latgalīšu vydā, bet arī vysā Latvejā. Panuokumu […]
Itūnedeļ tyka paziņuotys nominacejis Latgalīšu kulturys goda bolvai „Boņuks 2011”, storp tom trejuos ir izvierzeits ari „Latgolys Studentu centrs”. Konkurence beja dīzgon seiva, kūpumā viertiešonai tyka īsnāgti vairuok kai 150 nūtykumi i cylvāki. Itūgod izdūtuo gruomota “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” ir izvierzeita divejuos nominacejuos – lobuokais pasuokums/projekts i lobuokuo publicitatis akceja […]
Lai nūdrūšynuotu „Latgolys Studentu centra” atpazeistameibu i jaunu bīdru īsasaisteišonu LgSC darbeibā, ituo gods 8.febralī LgSC Daugovpiļs nūdalis bīdri i aktivisti aicynuoja cytus Daugpiļs Universiteta (DU) studentus iz LgSC īsapazeišonys piecpušdīni. Sasatikšonys laikā interesenti tyka īpazeistynuoti ar LgSC darbeibu, mierkim, aizdavumim, cylvākim, pasuokumim, planim i cytom LgSC aktivitatem. Piec prezentacejom LgSC bīdri interesentim lyka drupeit […]
Gribi zynuot, kai australīši sadzeivoj ar kengurim i aborigenim i kū Australejā dareja latgalīši? Atej gostūs trešdiņ 18 stuņdēs iz LgSC Tonis biroju Antonejis īlā 8-3/6. Itūreiz Jurs Viļums i Jurs Vucāns stuosteis par grupys „Dabasu durovys” pīdzeivuojumim Australejā. . Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Svinēsim Latvejis dzimšonys dīnu!Latvejā krīze izabeigs 27. majāOriginalais “Ontans i Anne” ReigāLatgaliskais Raiņs ReigāNu […]
21. janvarī Rēzeknē nūtyka bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) bīdru kūpsapuļce. Sēdis laikā tyka apsprīsti dažaidi svareigi vaicojumi par bīdreibys dorbu, izvirzeitys nuokušuo gods prioritatis, īvālāta jauna LgSC vaļde i c. . Kūpsapuļce suocēs ar īsapazeišonu (ir pījamti 12 jauni bīdri) i regionalūs biroju atskaitem par padareitū. . Reigys birojā napylna goda laikā nūtykušs daudzi […]
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj komandā regionaluo biroja pasuocīnu koordinatoru – ambiciozu jaunīti, kurs/a ir gotovs/a īsavuiceit jaunys lītys i pilnveiduot sovys spiejis i prasmis. Pīnuokumi: – regulari reikuot formalus i naformalus latgaliskus pasuocīņus; – struoduot ar cylvākim i vadeit komandu; – sagataveit informaceju medejim i byut socialūs teiklu pavielnīkam; – reizi nedeļā vīnu […]
Kod gods aizvadeits, tai viņ gribīs atsavērt, kaids tod tys bejs, kab ar jaunu dorba sporu suoktu cytu. Ari bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) atsaver iz aizvadeitū godu. . Puosokys par krīzi 2011. gods „Latgolys Studentu centram” lelā mārā paguojs pošu izdūtuos gruomotys „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” zeimē. Gruomota tyka izdūta zeimeigā […]
Ceļojūšais latgalīšu gruomotu golds nav nikaida breinumaina paruodeiba, bet gon bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” iniciativa pīduovuot pierciejim dažaiduos Latvejis vītuos īspieji nūpierkt latgalīšu gruomotys i audio īrokstus nu vysaidim latgalīšu literaturys i muzykys izdeviejim, taidā veidā paleidzūt izdeviejim vīgļuok realizēt latgaliskuos precis, kuru vydā laika gaitā ir pasaruodejušs ari dažaidi suveniri, bet interesentim ārtuok nūpierkt […]
Ituo goda 23. novembrī LgSC Daugpiļs bīdri reikova rodušū diskuseju ”Voi Daugpilī ir vajadzeigs LgSC?”, iz kuru bie aicynuoti gon LgSC asūšī bīdri, gon vysi interesenti, kurus interesej LgSC darbeiba, miseja, mierki, vierteibys i nuokūtnis redziejums. Vokora pyrmū dali suokom ar naformaluos izgleiteibys metožu īsapazeišonuos aktivitatem. Iz diskusejom beja atguojuš cylvāki, kas LgSC dorbojas […]
16. novembrī „Latgolys Studentu centrs” kūpā ar „Latvejis Aizsorgu organizaceju” aicinuoja jaunīšus kūpā nusvinēt Latvejis dzimšonys dīnu LU golvonajā ākā. Kab vokoru padareitu azartiskuoku, kluotasūšī sasadaleja trejuos komanduos – „Sorkons ar zylu”, „Kolchozs „Kurgāniņi”” i „Lāčplēša mazbērni”. Komandys veica vairuokus aizdavumus i tika pi gordom bolvom. Gūdpilnū pyrmū vītu igiva komanda „Lāčplēša mazbērni”, bet kai […]
„Latgolys Studentu centrs” i „Latvejis Aizsorgu organizaceja” aicynoj Tevi svinēt Latvejis dzimšonys dīnu kūpā 16. novembrī 19:00 stuņdēs LU golvonajā ākā (Raiņa bulvārī 19), 1. auditorejā. Patriotiskā nūskaņā izzynuosim vaira par Latveju, spēlēsim kaitys, byus īspieja izzynuot, kai svātku svineibom gatavejās cyti. Prīcuosimīs, ka atīsi ar sovu grūzeņu. Pasuokumu atbolsta Latvejis Universitate. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Latgalīšu […]
Paguojušā nedeļā izsludynovom konkursu, kurymā vādzeja zynuot koč kū par pādejuo laika latgaliskajom aktivitatem. Tod nu šudiņ rezultati i pareizuos atbiļdis: 1. Kai sauc latgalīšu viesturiskū melodramu, kas sovu pyrmizruodi pīdzeivuoja ituo goda majā? Pareizuo atbiļde: Latgolys laikadečs 2. Kaids latgalīšu muzykā nūzeimeigs pasuocīņs nūtiks […]
Latgalīši izdavuši puosoku gruomotu par krīzi Par speiti krīzei bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”, kurā apkūpotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku lečiešonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu, myusu dīnu jaunīšu raksteitī stuosti […]
Goda viesturiskuokīs pasuocīns – Muzeju nakts – ītūgod nūtyka ar jaunu uzstuodejumu – sābri. Muzeji i muzeju sābri sapierka kopeju i vēre valī durovys vokora pusī, lai dorba tauta i intelektualuo jaunatne varētu pasavērt, kaidi breinumi (i hlami) godim ejūt kurā muzejā savuokti. Kur muzeju sābri, tī i LU, a kur LU, tī – LgSC. […]
Vakar, 11. aprelī LVT1 raidejumā “Vyss nūteik” beja sižets ari par latgalīšim i Latgolys Studentu centru. Sižeta autore Eva Ikstena-Strapcāne sižeta dasacejumā soka: “Jau kādu brīdi vēroju, ka zilo ezeru zemes iedzīvotāji ir sarosījušies – latgaliešu valodai ir piešķirts savs valodas kods (LTG), elektroniskajā enciklopēdijā Wikipedia lasāmi vairāk kā 450 raksti latgaliešu valodā un arvien […]
Studentu organizaceju laime i nalaime reizē ir paaudžu maiņa – vīni atīt, cyti aizīt. Ka napasaveic, pa vydu ir puorruovums – tradicejis i suoktais dorbs pagaist. Tai ari Latgolys Studentu centrs, kas atsajaunuoja 20. gs. 90. godu beiguos i ar aktivitatis kuopumim i krytumim struodoj da myusu dīnu, gon raudzeja puorjimt 90. godu suoku pīredzi […]
Šudiņ tika paziņuoti žurejis dorba rezultati i nominanti Latgalīšu kulturys Goda bolvai “Boņuks 2010”. Vysu vydā četruos nominacejuos iz Boņuku pretendej ari bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” padareitais. Nominacejā “Lobuokais pasuokums/projekts”: LgSC Studentu nedeļa – dažaidi latgaliski pasuocīni nedelis garumā Nominacejā “Latgalīšu kulturys masu medejs”: Latgalīšu Kulturys gazeta – portals LaKuGa.LV Nominacejā “Latgalīšu sabīdriskuo organizaceja”: Latgolys […]
Vasali, meilī bīdri i draugi! Lai gon decembris skaituos tīkais mieness, Adventa laiks, kas juoveļtei deļ seva, deļ dūmom, puordūmom, ir saguojs, ka tīši itys laiks studentim, Latgolys Studentu centra bīdrim i draugim ir nūtykumim i pasuokumim boguots, ka pat nav laika, acasiest i par tū pīraksteit. Šudiņ ar cytim Rēzeknis Augstškolys (RA) studentim bejom […]
Pyrma daudzim godim, kod vēļ nabeja nikaidu oficialu statusu Latgolys Studentu centra jaunīši reikuoja vosorys kursus školuotuojim “Vosoruošona”, kuru laikā vysi dūmuoja, runuoja i raksteja latgaliski Ingars Gusāns i Līga Rundāne sarakstieja dzīsmi “Vosoruošonai”, kas ir kai himna latgalīšu volūdys entuziastim i cylvākim, kas kūpj itū volūdu. Tuolajā 2006. godā “Vosoruošonai” Ingars (Sovvaļnīks) īdzīduoja kūpā […]
10.novembrī plkst. 20.00 Krišjuoņa Voldemāra īlā 8-17 Rēzeknē nūtiks spielu vokors- „Ziņ voi miņ par Latveju”. Leidza juojam sovys zynuošonys par Latvejis i Latgolys geografeju, kuļturu, viesturi, nūtykumim i cylvākim! Piečuok Rēzeknis Augstškolys Sporta nomā- bals, muzicei grupa „Ginc&Es”, puorsteigumā- eipašs gosts! Bala īeja- 1 Ls, LgSC bīdrim i aktivistim īeja bez moksys, sajamūt īprīkš […]
Prīks, ka taida organizaceja kai Latgolys Sutdentu centrs oficiali dorbojās jau pīcus godus! Kai i vysim ari myus, vislobuok saīt tys, kū grybīs dareit, navys tys, kū vajadzātu. Vyslobuok ir tod, kod „grybīs” i „vajadzātu” sakreit! Jau seņ jutom, ka vajag vīnu atpyutys vokoru, kuramā varātu dareit, vysu, kū grybīs. Nikaidu atskaitu, trešū personu tikai […]
Kai pi svātku reizis, šudiņ pījamam apsveikumus i sveicīņus! Lels paļdis Jureišam par lobim vuordim šudiņ i dorbim daudzu godu garumā! Jureits (Jurs Viļums) ar apsveikumu i drupeit viesturis: 2005.goda julī tyka sareikuota dybynuošonys sanuoksme, kurymā tyka pījimts lāmums oficiali registrēt bīdreibu “Latgales Studentu centrs”. 2.novembrī tyka ari oficiali izdūta registracejis aplīceiba. Pa itū […]
Piļneigi natycami, kai skrīņ laiks, bet 2. novembrī byus bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” oficialais pīcu godu jubilejs nu šaļts kod LgSC registrāta kai juridiska organizaceja. Itam nūtykumam par gūdu aicynom vysus bīdrus, atbaļsteituojus i aktivistus iz drupeit svineiguoku sasatikšonu kaidā nu piļsātom! Daugovpilī 17:00 esi aicynuots iz svātku peirāgu, čaju i dzīsmem Daugovpiļs birojā Varšavys […]
Ite seņ sūleituo 2. daļa stuostam par pyrmū mīlesteibu. 1. daļu klausīs ite. Stuosts nu LgSC organizeituo jaunīšu stuostu konkursa “Stuosti par myusdīnom ar laimeigom beigom”. [soundcloud url=”http://soundcloud.com/lgsc/pyrmuo-milesteiba-ii”] Autore Marta Pētersone (Jelgovys Speidūlys gimnazeja). Īrakstiejuse Edeite Husare. Īrunuojuse Ilze Sperga. Īraksteits Tonis birojā 2010. goda 24. martā. Marta roksta: “Dzeivuot – tys nūzeimoj gaideit izdeveigu […]
Nu marta suokuma bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Rēzeknis birojam ir jaunys telpys Rēzeknis Augstskūlys Sabīdriskūs attīceibu nūdaļā – Atbreivuošonys alejā 115, 313.kabinetā. Apmaklātuoju pījimšonys laiks ir pyrmdinēs, ūtardinēs, trešdinēs nu 16 da 19 stuņžu. Itymā laikā Tevi uzklauseis, izklaidēs, informēs par jaununim, padzirdeis ar čaju, pavuiceis dzeivuot voi īsaisteis kūpeiga projekta realiziešonā biroja vadeituoja Anna […]
Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” kūpsapuļce atbylstūši vaļdis lāmumam nūtiks ituo goda 27. februarī 10:00 Reigā, Elizabetis īlā 8-4, nūdybynuojuma “Pasaules Dabas Fonds” telpuos. Pyrms kūpsapuļcis 9:00 ir Sv. Mise Nabadzeiguo Jezus bārna klūsterī. Sv. Misi voda bazneickungs Aigars Bernāns, LgSC bīdrs. Sasateikam 8:45 pi Adoracejis kapelys, styurī pi Saeimys, Jākuba bazneicys i Trasuna plāksnis. Piec […]


text:
Asu nūzaskriejs kai vōvere skrytuļī. Ik pa laikam uzīt gribiešona kū ni beis īraksteit žurnalā, bet variešonas nav :( Pat Twitterī labi, ka vīnu īrokstu pōrs dīnōs īčivynoju. Bļ…
To tys to itys. I tai nu reita da vokoram. Pīzapysa školas vadeiba, ka jōroksta metodiskais dorbs, kap nōkušā godā byutu punkti stipendejai. Symtu godu maņ vajag tūs punktus. Minimumu tai pat sakasietu. A nā – davai roksti… Na maņ vajag, a tev, kap skaitietūs, ka tu stōdoj. Es pyrma stundis vodu, tod vysu pōrejū. A tev dorbs maņ dzeivi čakarāt. Skaitās, ka izgleiteibā nav naudas. Prodzenit metodiķus, inspektorus, īriedņus, aģenturu “aģentus” i byus nauda! Da kuļis :)
Pa itū laiku nūpierku jaunu TV kasti. Vacajai sōkās 3,14zdec pamozam. Krīze loba dzela. Kap rozpōrdūtu preces, veikali beidzūt sōk dūt ciļvieceigas atlaides. 30% jau ir vārā jemami. Bet ar nūpierkšonu dzela jau nazabeidz. Gribieju tikt vaļī nu Baltkoma dekodera un īspraust Conax, bet apsalaužu :( Izarōda, ka baltkomam ir frekvences starp metru un decimetru viļņim, kū ģiun na vysi televizori. Tai maņ meistars pascēja :( I prauda, naskanej, syvāns, vysas frekvences. Bet paļdis tai pat naradzamajam gareņam, kas atbiļd par @Baltkom twitter kontu! Izkōrtōja munā vītā meistaru un laipni ar mani apzagōja. Cik īvārōju, tod soc.teiklūs firmas ir dyžan pīklōjeigas un uzmaneigas pret klientim. Laikam par tū, ka tagad taidus Twitterus vāļ nalītoj kurš kotrs, bet publika te izgleitōta un inteliģenta. Cikam kas…
Jelgavas RD Elektronikā arī pōrdeveji beja laipni. Atdevu tū nalaimeigū Conax moduļi. Parreizi anuļā darejumu un porskaitēja naudu atpakaļ. Pyrms krīzes byutu dierst pastyutiejuši, gon jau. Un dabōtu godu ar PTAC’a paleidzeibu čakarātīs, cikam atdabōtu sovus tūs 20 latus.
Vot itai maņ īt. Byus spāks, likšu rokstus vāļ.
Don’t Worry, Be Happy!
Asu nūzaskriejs kai vōvere skrytuļī. Ik pa laikam uzīt gribiešona kū ni beis īraksteit žurnalā, bet variešonas nav :( Pat Twitterī labi, ka vīnu īrokstu pōrs dīnōs īčivynoju. Bļ…


text:
Es naasmu nikaids programmietōjs! Mani tys nainteresei un uzdzan rībumu, BET dīmžāl bez īskaites prīkšmetūs Programmēšana I un Programmēšana II diplomu nadabōt :(
Jōsataisa itymā prīkšmetā N mōjasdorbus. Un tys asūt jōdora uz TP7.0 Bet man 21.gs. galeigi nazagrib redzeit šaidus brīsmu skotus.
cmd.exe nasaprūt unicode, jimā nav tabu utt. A brīsmeigais TP najādz īvītōt nu interneta nūkopietu tekstu sovā lūgā…
Par tū izdūmōju ražōt mōjasdorbus linuxā ar Anjuta IDE. Dyžan loba programmeņa, ir sintakses izgaismōšana vysaidōs krōsōs, frāžu autopabeigšana. Super! Kū cylvākam vēl vajag? Jā – kompilatoru! Gogoļs mani nūvede pi FreePascal. Sovam Ubuntu es dabōju pakas ite: http://sourceforge.net/project/showfiles….
Uzstōdeišanas seceiba:
Sagatavōsonas dorbi ir izdareiti, tagad ekšinnz! Veram vaļī Anjuta un eimom uz Settings/Commands…
- Language: Pascal
- Compile: fpc “$(current.full.filename)”
- Build a file: fpc -B “$(current.full.filename)”
Alles! Var strōdōt… nu vōrda cTpaдaTb :)


text:
Reit nūtiks pikets pi saeimas pret PVN paaugstynōšanu nu 1.janava. Es ari asu kategoriski PRET PVN paaugsynōšanu. Rībās, ka vaļsts grib izbraukt nu ekonomiskōs dūbes uz myusu kokla. Poši vysaidōs padūmēs par nikū sajims Ls2000+ a myusim jōsavalk jau tai savylktōs jūstas. Ejit peizdā!
Reit, kai myusim vysim, maņ jōstrōdoj. Uz piketu navareišu nikai īzarast :( Jōizlīk škoļnikim semestra atzeimes. Par tū asu uzzeimiejs karūdzeņu sovam žurnalam. Kai vysod, dolūs ar tautu un pīdōvōju breivi pajimt karūdzeņu ari sev.
Info par piketu te.


text:
Apmeklieju šudiņ lopu: http://www.vista.nsk.ru/?article=4 Nūzarieču ņi pa jūkam. Nazynu cik ilgi tys tī byus, par tū bezkauneigi nūzogu koda gobolu un izravieju nu dadzajom nazōļom   tagim u.c. syudim. Windows Vista Mandriva Linux KoMMeHTapии PaзMep ycTaHoBkи Okoлo 10 Гб Okoлo 4 Гб Heбoлbшoй paзMep cBидeTeлbcTByeT o HизkoM kaчecTBe oфopMлeHия c MaлыM koличecTBoM pиcyHkoB ФaйлoBaя cиcTeMa […]
Month: March 2007
Konversācijas vārdnīca 001
Izdūmōju, ka es ik pa laikam varātu publiceit kaidus ņi beis interesantus vōrdeņus latgaliski un klōt tulkojumu cytōs volūdōs. Volūda ta ir bogota un pylna dimantu. Vōrdus ļikšu, taidus, kas radikāli acašķir nu latvīšu, ci krīvu un pyrmā strāčī navar saprast, kas pa kam. Ļikšu uz “bui dui”, kas īzašaus prōtā :) Šudiņ: byudi – […]
Mein Kampf mit Sabayon
Sabayon’am izgō jaunō 3.3 verseja. Es ari izdūmōju izteiseit upgrade. Izvylku ISO nu torrent teikla un īcepu DVD. Izdūmōju ni atjauninōt leidz 3.3, bet uzlikt jaunu instalaceju. Vyss nūtyka kai pa dīgu. Jaunō sistema uzalyka tai pat kai īprīkšejō. Tys maņi dyžan apbādynō. Lai ari lyku sistemu in da text mode un atbiļdieju uz vysaidim […]
Aivars
Nu jau tys trokums ir drusku pōri, par tū uzraksteišu sovas pōrdūmas. Zāns ir īlykts cītumā. Bet kas gon tū nazyna. Stōsts ir interesants, bet na par tū byus runa. Runa byus par myusim. Kod Aivaru saģiva, www beja jyutams pacālums. Urā, komentē daudzi, tā viņam vajag! Un izteica cereibas, ka pasādynōs nazkaidus tī tauku […]
par cyxob
Ir daži cylvāki, kas losa munus murgus. Un parasti vysim rūnās gryuteibas nu muna bloga nūsaukuma izrunōšonas. Jā jis ir sarežģeits. Mega sarežģeits. Bet, ja zynam vīnu viļteibu, tod piešķi vyss paļīk skaidrs. Prīkšviesture un skaidrojums Dzeivī vysi mani sauc par Daņilu. Pīlypa kojōs. Kōjas aug nu muļtika par ДaHилa MacTep. Bet teiklā vysur danila […]
Austrumi in da flash
Pec mozu pīlobōjumu serejas Austrumi izaugušs leidz 1.4.1.3 versejai, kur ir izlobōts instalators uz USB īreicem. Nūliemu veikt testdraivu. Īcepu Austrumus CD-R balvankā un sataisieju bekapu (eisti veiri bekapus nataisa, bet es laikam taids naasu :D ) un reboot. Austrumūs atrodu pi sistemas reikim instaliešonu USB un puš ze battan! Tōļok vyss beja myglaini. Nazkas […]
Пepaццkoe Bидeo
Vakar dagō kļiut par pirātu. Fcuk! Dālam dyžan pateik muļtiks par mašinom “Cars”. Ir vīns DVD vaļsts volūdā. Disks teik mūceits kotru dīnu. Aizvakar sōkās probļemas ar atskaņōšonu uz DVD vidaka. Padūmōju – jōtaisa backup’s. Bekapz Atvieru Nero windā, izavieļieju opceju Copy Disc un… Sekoj paziņōjums par tū ka disks ir aizsorgōts un kopiešana nav […]
Skumjš stāsts par Latvijas interneta veikaliem
Muns draugs grib jaunu teļefonu. Vacais Samsung X100 jau sasnīdzs cīnejamu vacumu un ir gaļeigi nūļītōts. Cylvāks tōļi stōv nu vysaidom tehnoloģejom un paprasē maņi paļeigūs pi jaunas trubas pierkšonas. Jam pateik SE k750i. Cena ari nūkrituse leidz pījemamam cyparam – 123…129 Ls Pyrmais mieģinōjums: discover.lv pasyutiejums tyka izdareits 10.februarī, bet nikas nanūtyka. Cylvāks sōka […]
Linukss BIOS’ā
Vakar LOR’ā ļauds ekstāzī lauza krāslus. Prozanesa ziņa, ka Alan Carvalho de Assis nu projekta LinuxBIOS ir BIOS’a mikroshemā ībōzs LinuxBIOS + Linux kerneli + BusyBox + X11 serveri (Kdrive) + the Matchbox window manager + rxvt!!! Info. Video. Lai atkōrtōtu fokusu vajag mikroshemu ar 2 megabitu apjūmu (Gugri cylvāki runoj, ka BIOS’ā izmāru reiķinoj […]
Mobile news :)
Tai sagō, ka šūnedeļ nūpierku jaunu teļefonu. Pādejā laikā daudzi maņ zvaņā un narunō. Sōka apnikt. Un pec tam stōsta maņ, ka es tys slyktais, kurais narunoj :) Karoče sōka munam vacām, lobām T610 īt cīt. Vacums it kai nav lels – tikai 2g3m, bet izsystais rūbs korpusā un bīžais dorbs vītōs ar kūka putekļim […]
Azureus – ftopku!
Muns favorits torrentu klientu vydā ir uTorrent. Bet linux versejas jam nav :( Bittornado maņ dyžan napateik, kam navar viļk/dūt vairōkus torrent failus parreizi. Kotrs jōatdora atsevišķā lūgā. Tys maņi naapmīrinoj! 10 reizes mīgt open/bla bla bla nav deļ maņi! Vysu laiku lītōju Azureus. Java bremzej un reist atmiņu. Nu nikas, dūmōju es, koč ari […]
LinuxPhone
Nazkaidā blogā ļauds sapņō par Neo1973 teļefonu. Tak vot projekts ir īgōjs 0 (nuļļis) fāzē. Seikōk… Pyrmajīm 36 laimeigajim (cylvāki, kas aktīvi pīsadola izstrōdī) ir izsyuteiti Linux GSM gudrī teļefoni. Patyka nūvieļiejums: Happy hacking, Tai ka lads ir sazakustiejs, kungi!
Brand new Linux!
Asu prīceigs paziņōt, ka reit 06.03.2007 byus pīejams jaunais Austrumi Linux 1.4 Eisteneibā jau šūvokor ap 12.00. inni96 ir rikteigi pastrōdōjs. Byus vysaidi jaunumi: Bye bye E17, esi sveicynōts Metacity; Strōdōs ari nu USB Flash; Byus vyss web serveram (PHP, Apache utt.) un vysu vareis konfigureit in fcuking visual. Tai ka reit īdūšu linku uz […]
ModX rlzzz!
Austrumi Linux’a mōjaslopa tagad stōv uz latgola.lv servera. Kontents ir statisks (html+css+js), kas myusu dīnōs ir jau nūvacōjs modeļs. Par tū inni96 izdūmō, ka vajadzātu sōkt lopu darbynōt izmontojūt kaidu ni beis CMS. Un kai lobs kandidats tyka pajimts modx. Es ar jū nabeju īprīkš sazaskōrīs, un dūmōju: “Kas ņiuļa byus?” BET vyss ir super! […]


text:
Kuorms
Kuorms (anglīšu: building; krīvu: здaHиe; latvīšu ēka) — statne, kura sasadora pa lelumam nu ustobu, paradzātu dzeivuošonai, dorbam birojā, pīgatavei voi cytaidai cylvāku darbeibai.
Kuorms irā vīna nu statņu atmeju.
Pa paškeirīņam kuormi sasadola itaiduos atmejuos:
- dzeivojamī kuormi (sātys);
- nadzeivojamī kuormi:
- admnistrativī kuormi (vaļstiskī īstoti (ministrejis, pošvoldi i tt.);
- komerceigī kuormi (biroju kuormi, puordūtuvis i leidz.);
- ļaudyskuo paškeirīņa kuormi (dzeidātovys, vuiceibu īstoti (školys, universiteti, bārnu suodeni i tt.) i leidz).


text:
Juļa beiguos aicynom Tevi iz Viļānim, kur div dīnu garumā paradzātys gan sportiskys aktivitatis, gon lobu dorbu padareišona!
26.07. LgSC sporta spēlis, atkluošona 15:00
Aicynojom dasasaceit komandom (komandā 5 dalinīki) leidz 25.07. 15:00, piec kuo tod sajimsit apstiprynuojumu i precizuokys nūruodis par sasatikšonuos vītu!
Leidza juojam ārts apgierbs sportuošonai, pierts lītys, telts i guļammaiss.
***
27.07. “Kauprys Valnakmiņa” uzfrišinuošonys tolka – izliksim nūruodis iz akmini, atteireisim pīeju (taku) i piečuok jautri padzīduosim. 11:00 Sasatikšona pi Viļānu vydsškolys (Rēzeknis īla 1A). Dasasaceit leidz 25.07. 15:00. Leidza juojam – gumejis zuoboki, dorba cimdi.
__
Foto: Valnakmins Tievanānu čulana laikā – gryuši izbrīnoma taka i daudzi dorba! Gaidam tolcuonus paleigā!


text:
Pīktdīņ, 27. februarī, nūtiks pikets par atbolstu latgalīšu medejim pi Nacionaluos radejis i televizejis padūmis (NRTVP). Jū organizej LgSC bīdrs Mareks Gabrišs i bīdreiba “Latgaļu sāta”.
Informaceja par itū temu ir īgiustama škārsteiklā:
diena.lv – Latgalieši protestēs pret vienīgā radioraidījuma slēgšanu
lakuga.lv – Pikets latgalīšu volūdys atbolstam plašsazinis leidzekļūs
reitingi.lv – Atbalstīsim medijus latgaliešu valodā!
la.lv – Par latgaliešu valodu
skatiens.lv
Piketā pīsadola 7 latgalīšu bīdreibys:
bīdreiba „LR”
bīdreiba „Latgalīšu Etnokulturys centrs”
bīdreiba „Latgolys Producentu Grupa”
bīdreiba „Es Latgalei”
bīdreiba „Liepājas Latgaļu kultūras biedrība”
bīdreiba „Latgalīšu volūdys centris”
bīdreiba „Latgales tradicionālās kultūras centrs „Latgaļu sāta””
.
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” pauž idejisku atbolstu pīktdīņ, 27. februarī, pi NRTVP īcarātajai protesta akcejai, kurys mierkis ir īgiut vaļsts atbolstu latgaliski raidūšūs medeju sataiseišonai idarbībai, tok protesta akcejā kai bīdreiba nadūmoj pīsadaleit.
Pīktdīņ, 20. februarī, bīdreibys prīšksādātuoja Ilze Sperga sajēme bīdreibys bīdra Mareka Gabriša viestuli: aicynuojumu ari LgSC pīsadaleit piketā i izsaceit sovu attīksmi pret nūtīkūšū “Latgolys Radejā” i latgalīšu masu medijūs vyspuor, kai ari – informēt LgSC vaļdi i suokt taiseit plakatus.
Svātdīņ, 24. februarī, tyka sajimts presis relizis i rezolucejis teksts. Piļneibā puorskaitams reitingi.lv.
Ūtartdīņ LgSC vaļde apsasprīde i nūlēme vaicuot bīdreibys bīdru vīdūkli, partū ka LgSC ir apolitiska jaunīšu organizaceja i, kab pījimtu lāmumu par pīsadaliešonu aktivā vīdūkļa pausšonys akcejā, ir vajadzeigs bīdru atbolsts i jūs vīdūkļa nūskaidruošona.
Vīnlaikus vaļde paude sovu īsacejumu: paust atsevišku LgSC vīdūkli, atbolstūt itū kūpumā lobū ideju i turpynojūt jau īprīkš na reizi LgSC izsaceitū dūmu par latgalīšu volūdys aktualitati medejūs i sabīdreibā; piketā napīsadaleit kai organizacejai, a daleibu jimā pamest kotra bīdra individualajai izvēlei, informejūt par taidu īspieju.
Piec gondreiž 50 % bolstīseigūs bīdru atbiļžu sajimšonys catūrtdīņ, 26. februarī, tyka pījimts lāmums, kas atbylst bīdru izsaceitajai gribai:
– publiski atbaļsteit piketa ideju par latgalīšu volūdys lītuojuma aktualitati masu medejūs i napīcīšameibu piec latgalisku medeju;
– napīsadaleit piketā kai organizacejai;
– daleibu piketā pamest kotra bīdra individualajai izvēlei.
Ir sagataveita presis relize, kas pīktdīņ, 27. februarī, tyka nūsyuteita ziņu agenturom i masu medejim.
Juos teksts atrūnams, par pīmāru, ite.
Paļdis vysim bīdrim, kas atsasauce aicynuojumam i izsacēja sovu vīdūkli!
Tys pīruoda, ka bīdreibā dorbojās aktivi cylvāki, kam ir interese par latgalīšu volūdys i latgaliskuos kulturys pastuoveišonu i kas ir gotovi izsaceit sovu vīdūkli i pamatuot jū. Prīca, ka taidu bīdru ir cīši daudz, kai ari bīdri atbolsta bīdreibys vaļdis lāmumus i sekmej juos darbeibu.
Kūpsapuļcis prīškvokorā tys nav moz.


text:
Iņdeja
Iņdejis Republika (भारत गणराज्य, Bhārat Gaṇarājya) — vaļsteiba Dīnavydazejā. Tei irā septeituo leluokuo vaļsteiba piec geografiskuo pluota, ūtruo leluokuo vaļsteiba piec dzeivuotuoju skaita, i vysapdzeivuotuokuo demokrateja pasauļā. Rūbežojās ar Iņdejis okeānu dīnavydūs, Arābejis jiuru dīnavydvokorūs, i Bengālejis Leici dīnavydreitūs, tur rūbežu ar Pakistānu reitūs, Butānu, Kinys Tautys Republiku i Napālu pūstumvokorūs, i Bangladešu i Birmu reitūs. Iņdejis okeānā Iņdejis tyvumā atsarūn Šrilanka i Maļdivys, pi tam Iņdejis Aņdamani i Nikobaru solom irā jiurys rūbeža ar Taizemi i Indonēzeju.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Senuos Indys Īlejis Civilizācejis muojvīta i viesturisku tirdznīceibys ceļu i plotu impiereju regions, Iņdejis subkontinents cīši lelu sovys viesturys daļu bejis saisteits ar sovu komercialū i kulturālū boguoteibu. Četrys nu pasauļa leluokojom reliģejom: Hinduisms, Budisms, Džainisms i Sikhisms, aizasuokušuos ite, cikom Zoroastriuonisms, Kristīteiba i Islams īsarodušuos myusu ērys pyrmā godu tyukstūšā, pīpaleidzūt regiona kulturys dažuodeibai. Koč jū nu 18 godu symta pamozom aneksieja i administrieja Britu Ostiņdejis Kompaneja i nu 19 godu symta vyda tīši puorvaļdeja Lelbritaneja, 1949 godā Iņdeja kļiva par napuorvaļdeitu vaļsteibu, piec Mahatmys Gandeja vadeituos bezvarmuoceibys kusteibys.
Iņdejis ekonomika irā deveituo leluokuo ekonomika pasauļā piec nominaluo ĪKP i caturtuo leluokuo piec īsapirkšonuos spiejom. Suokūtīs tierga ekonomiskom reformom 1991 godā, Iņdeja irā padareita par vīnu nu mudruok augūšom ekonomikom pasauļā, jei uzskoteita par napaseņ industriaļizātu vaļsteibu, tok jei vēļ aizvīn irā lelys pynaklys ar veseleibys apryupi, korupceju i raksteitnamuociešonu. Kai kūdūlīrūču vaļsteibai i reģionālai lelvarai, Iņdejai irā trešuo leluokuo armeja pasauļā i tei irā dasmytuo pasauļā piec militārim izdavumim.


text:
laika jau nav nikam. laika jau nav nikod. tikai laiks puorīt i pagaist nazkaidā malnajā caurumā, a nu tuo, kuo gribīs, palīk vys mozuok i mozuok.
tai i siežu. deļkuo cylvākam dīnroksts, ka nav nivīnys dīnys, kod raksteit. da i kuo raksteit byutu. tik ka nav spāka, nav laika, nav gribiešonys. tai i nasaprūtu – deļkuo maņ sova sātyslopa, ka goda laikā piec domena mainis tai ari naasu īkuortuojuse – myužeigais remonts.
šudiņ ar draudzini aizguoju iz “Baltejis Pērli”. aizmygu Viskonti kinys laikā. kadri lieni mejuos tys ar tū. Mālera muzyka. nikas nanūtyka. slavana kina. “Smierts Venecejā”. nikas taids. aizmygu divreiz. tymss, i maņ nikuo nav juodora. pasamūdu. i vysleidza gaidieju beigys. partū ka nikas nanūtyka. i varbyut es namuoku vērtīs, kai cyts verās. maņ pateik pošai īsavērt i vērtīs, pošai atrast, izdūmuot i pīraksteit. kinys i gruomotys ir kai gotovi celi. jem i brauc. taišni voi atspriekleņ, tok pa ceļu.
īsagribēja aizbraukt iz Venēceju. vīnkuorši taipat. pasavolkuot pa mozajom īleņom. pasavērt iz jiurys. tī parkūs dreiž čoukstēs lopys. pīsaulē pavysam korsts, targaši skrīn ar Doļče&Gabana sumkom, volkojās svešinīki ar fotoaparatim, kai carādami sovu datoru cītajūs diskūs puornest daļu dzeivis. i naktī kanalu iudiņs cylojās i kreit – pasauļs elpoj.
nabyutu nikuo vīnkuoršuoka kai jimt i aizbraukt. nikas tok namaisa. tik viņ ka dorbi i sūlejumi cytim. a kas maņ nu tuo. ka es niu grybu koč kuo pavysam cyta.
navaru pīrast, ka munu dīnrokstu skaita. ka laikam skaita i analizej. es tok tikai tai pīraksteju, deļtuo ka navaru naraksteit, ka maņ pateik raksteit, ka tys ir vīneigais dorbs iz pasauļa bez buļbu reviešonys i ūgu lasiešonys, kū dareit nav gryuts. kai vysim realajim dorbim – padori i redzi rezultatu. partū ka pīroksti i ir. ka ir.
pareit maņ juobrauc iz Cēsim iz školu. sasatikšona ar dzejneicu. bais i īsadūmuot. nu kas es par dzejneicu. 2011. godā laikam 1 voi 2 dzejūli, 2010. godā apmāram 5 dzejūli.
i tod vēļ radinīki nu vysu pušu. i draugi. es redzieju tevi teļvīzerī. es redzieju tevi avīzē. kū tu saceji. kū tu nasaceji. kū es par tū dūmoju. kū tev vajadzeja saceit. kū tev navajadzeja saceit.
bet es tok tī naleidu. i es tok nu tuo naasu cyts cylvāks. da i vyspuor – asu tikai cylvāks.
tai nazkai par prioritatem īsadūmuoju. partū ka laika ir daudz. laiks ir bezgaleigs. tikai mes poši izalosom, kū dareit. i reizem izalosom tū, kuo vajag cytim, na pošim. i piec laika dalāc – zemē nūsvīsts laiks. nikuo nav bejs. nikuo taida, kū atguoduot.
vot i dūmoju. verdzeiba. voi eistyn muna vīneiguo dzeive ir tuo vārta, kab es sādātu pi datora i raksteitu atskaitis par laiku, kū asu siediejuse pi datora. i raksteitu papeirus, kab tyktu pi īspiejis raksteit jaunus papeirus.
vīnkuorši vysa par daudz. cylvāku par moz. i vaira jau napaliks, partū ka nivīnam nav laika. kotram sova dzeive i sovi pīnuokumi. kū tuoļuok, tū vaira.
izeja ir izkuopt. prioritašu sarokstā īlikt – nikuo nadareit, satikt draugus i saimi. tys tūmār ir lāmums. da tuo lāmuma juoteik.
reizem aizbraukt iz Veneceju iz puors dīnu ir vīgļuok nakai satikt sovejūs. reizem tuoli ir tepat. a tepat reizem ir aiz bezgaleibys.


text:
Ir veirīšu pasauļs i ir sīvīšu pasauļs. Reizem tī pasauli sasateik vīnā vītā, i tī ir vysleidza – ka tik lobs cylvāks.
Vakar beju aizguojuse apsavērt veirīšu pasauli – iz Reigu beja atbraukušys “Gumball 3000” mašynys, Elizabetis īlā juos beja salyktys zam līpu. Varu īsadūmuot, kaidā kaifā līpys beja nu īspiejis aplaist ar sovim lipeigajim vosorys suokuma lopu svečim na jau sprostus opeļus i golfus, a smolkus lambordžini i kū tī vēļ nā.
Veirīšu tī natryuka – čumēja i mudžēja ap vysim statinim kai vabalis i staipēja koklus. Mašynys ar nazkaidys beja.
Voi munā pasaulī nu tuo kas izamaineja – šaubūs. Maņ laikam svareiguok, lai ar mašynu var normali pabraukt i ar jū aizvest tomatu stuodus i ritini. Bet es jau ari naasu caca, tai ka naba maņ sprīst.
Bet ite puors kartenis. Mudrā sūlī ejūt iz dzīduošonu da Edeitis, nu sumkys izvylku fotoaparatu. Nui, maņ najauši gadejuos leidza aparats, deļtuo i kartenis.
Vysys mašynys vēļ nabeja atbraukušys, deļtuo ļauds stuovēja gar statiņa molom i gaideja – kod Juos pasajuovēs ar breinumainu riecīni.
Puori ļaužu golvom vīns stīp sovu teleponu i fotografej, cyts – tikai sovu dagunu i verās. Es pastīpu fotoaparatu i verūs iz jūs obeju.
Apsorgs dasaver, lai līki cylvāki napadora mašynom kaidu škodi. Cylvākus i apsorgu pošu gon vaira interesej nūtykuma centrs, na itei perifereja.
Sīvīte veirīšu pasaulī. Jei izavēre tik vīna vysā ļaužu burzmā i tik aizagaidejuse, kod ak jau kaids jai svareigs cylvāks apsavērs tuos mašynys.
Veirīši mašynu deļ ruopoj pa sīnom. Pareizuok sokūt, kuop iz statiņa i ir gotovi sēdēt koč iz mīta. Eista mīlesteiba nav nikaids bļaka gobols. Naryus.
Ite vīna nu vabalem. Nu nazynu – ak jau gruobekli iz kopim var aizvest i ar taidu, bet iz Reigys apdrupušuo asvalta jei izavēre kai drupeit nūcenuots NLO, kū niu vodoj pa cyrkim kai buordainu sīvīti.
Cyrka izruode 21. godu symtā – iz piļsātu atbrauc kumiedeņu ruodeituoji i ļauds sasalosa iz izruodi. Nūfotografej i īlīk sovā profilā – es ari te beju.
Nui, ari es tī beju, redzieju, apsavieru i aizguoju pa sovom dzelom. Palyka viņ ituos kartenis.


text:
Speidyns
Speidyns (anglīšu: lighthouse; krīvu: Maяk; latvīšu: bāka) — tūrņa tipa statne, kura jiuru ceļu sistēmā dūd gaismys signalus lellaivom ap gražeiguokom vītom i šaurem.
Myuslaikūs speidynūs parostai ītaiseiti mikriešļa i nakts laikā dorūši stypri elektriskuos gaismys olūti, taipoš optiskī leidziekli spūdrumam palelynuot. Cieški i pats speidyna tūrņs nūmaļavuots spūdrā kruosā, kab izaškiertu nu apleicīnis i dīn.
Deļ jiureibā lītojamūs myuslaiceigūs tehnologeju speidynu role myuslaikūs cik nacik sasamazynuojuse, deļ tuo tān pasaulī irā ni vaira kai 1,5 tyukstūšys dorūšu speidynu.
Speidyni tradiceigai lītojami lellaivu sativē, tok šudinejī speidyni taipoš paleidz i napalelom skrīnmašinem orieņtētīs nakts laikā.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Senejūs speidynūs kai gaismys olūts beja lītojami specialai tam dadzynojami gunkuri.
Speidyni beja stotomi nu vysuvacuokūs laiku. Pats senejais zynomais speidyns ciļviecis viesturē - vīns nu Septeņu pasauļa breinumu — Aleksandrejis speidyns, pastateits III godusymtā pyrma Krystus. Senejī greki i finikīši ar gunim aizzeimuoja gražeigys lellaivu puorbraucīņu vītys.
Speidyni Baļtejā[pataiseit | labot pirmkodu]
Baļtejis vaļsteibuos pats augstais irā Pizys speidyns aba Meikultūrņs (līvu Pizā bōik, latvīšu Miķeļtornis) Latvejā, Līvu jiurmalē, Ventspiļs nūvodā (augstums - 62 m).
Pasauļa speidynu galereja[pataiseit | labot pirmkodu]
Cytur Europā[pataiseit | labot pirmkodu]
Azejā[pataiseit | labot pirmkodu]
ASV, Kanadā i Vydsamerikā[pataiseit | labot pirmkodu]
[pataiseit | labot pirmkodu]
Australejā, Okeanejā, Jauņzelaņdejā[pataiseit | labot pirmkodu]
-
-
-
-
The Peggys Point lighthouse in Nova Scotia, Canada.
-
-
Portland Bill lighthouse, Isle of Portland, Dorset
-
A 1999 photo of the Navassa Island lighthouse. The dilapidated lightkeepers quarters appear in the backgound.
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-


text:
Vakar maņ sātā daslēdze digitālū tv (tōļōk dtv). Pagaidam asu storā! Līta taida, ka es, kai baltkoma abonents (cytu operatoru Jelgavas centra pusī nav) sajiemu viestuli ar pīdōvōjumu pīzaslēgt dtv. Tipa akceja. 5 mienešu laikā aboniešonas moksa itam pīdōvōjumam ir Ls7,00, pec tam Ls 10,xx. Dūmōju:”Davai!” Ļelōkais prīks ir par:
- National geographic
- Discovery Channel
- Discovery Travel & Living
- Discovery Science
- Discovery Civilization
- VIASAT Explorer
- VIASAT History
- Nat Geo Wild
- VIVA 1
- BBC Prime
Asameibu itamā pīdōvōjumā. Līki pībiļst, ka vysi populārzynōtniskī kanali ir saprōtamajā krīvu volūdā. Dekoders ari nav nikaids dōrgais – Ls 45…49 (nu golvas napīmiņu). LTK par sovu dekoderu prosa Ls +150. Paprasieju meistaram, ci nav Kempmayer’a dekoderi – is navarā nokō atbildeit.
Breinūs es viņ par tū, ka nikaidas megasuperskaļōs reklamas kampaņas šim pasōkumam es naasu nikur nūvārōjs.


text:
Pyrmais informatikas eksamens munā darbeibas laikā. Agrōk beja obligatō vaļsts īskaite. Progōjušā godā eksamenu pi maņi nivīns lalyka, bet itymā godā līk 4 cylvāki nu 13.
Vakar jau sōku gatavōtīs – izsvīžu (īkurim) vasalu koponu ar papeirim un sakōrtōju kabinetu. Un pi duravom dalyku breidynōjuma zeimi, ka vāga byut klusam, kod īt gar kabineta duravom.
Eva, kaida breineiga zeime uz dzaltona papeira:
Atgōju nu reita uz dorbu, a zeimes vaira nav :( dalykts nazkaids syuds “Notiek eksāmens” Times New Roman fontā ar rībeiga paskota lopas īrāmiejumu. :O
Izarōda, nu reita školā jer bejs cirks! Atgōja mōceibu daļa – nasaprota. Tod bejuse vasala delegaceja – mōceibu daļa, direktore i 1 ci diveji vītnīki :D Vītnīkam informatikas vaicojumūs prosa:
– Kas tys taids? Kas ir “STFU”?
A jis nazyna :) Soka:
– davai googlē pasaveram!
Pasavēre! Pyrmais rezultats: http://en.wikipedia.org/wiki/STFU
Sōkās kipišs un muna zeime tyka nu duravom nahrenizeita :)
Kod gōju pec eksamena dorba lopom, direktore maņ mozgōja golvu, ka “tā skolā nedrīkst”, “bērni taču ņem piemēru no skolotāja” u.t.t. :) Nabeju tai prīcōjīs nu sastdines nakts. This make my day!
Progōjušā godā vysi beja sazacapušs, ka atgōju uz eksamenu šortūs :)
Retoriskais vaicojums: Kū ness nōkušais gods?
Informātikas eksāmens 2011
Pyrmais informatikas eksamens munā darbeibas laikā. Agrōk beja obligatō vaļsts īskaite. Progōjušā godā eksamenu pi maņi nivīns lalyka, bet itymā godā līk 4 cylvāki nu 13.


text: vysavac sencor, vorwerk vysavace, - vysavac daewoo, vysavace pro alergiky, - vysavace daewoo, bosch vysavac, - vysavac rainbow, vysavac bezsackovy, - stolni vysavac, prumyslovy vysavac, - vysavac na plovouci podlahu, srovnani vysavacu, - auto vysavac, parni vysavace, - profesionalni vysavace, vysavani, - cistic, sacky do vysavace electrolux, - vysavac miele, vysavac bomann, - pytliky do vysavace, vysavace fagor, - male vysavace, roboticky vysavac recenze, - vysavac rucni, vysavac hoover, - rucni vysavac eta, rucni vysavace, - hyla vysavac, akumulatorove vysavace, - vysavace, vysavac panasonic, - vysavac vodnik, vodni vysavac, - vysavace sencor, vysavac homefriend, - vodni vysavace, vysavace recenze, - tepovac, rucni vysavac electrolux, - hubice na vysavac, vysavace prumyslove, - mluvici vysavac, mountfield, - prumyslove, rotacni kartac, - nosni odsavacka na vysavac, vysavace zelmer, - stavebni vysavac, eta neptun, - viceucelovy vysavac, vysavac popela s motorem, - vysavace rowenta, vysavac vorwerk, - akce, vysavac recenze, - dilenske vysavace, vysavac bosch, - centralni vysavac husky, vorwerk vysavac, - vysavac fagor, nejvyhledavanejsi, - centralni vysavac, vodnik, - vysavace test, kartac na vysavac, - multifunkcni vysavac, vysavacu, - porovnani vysavacu, podlahovy vysavac, - vysavac rowenta, v akci, - cistice kobercu, vysavace eta, - vysavace clatronic, bateriovy vysavac, - hadice k vysavaci, porovnani robotickych vysavacu, - nejlepsi vysavac, dtest vysavace, - sacky do vysavace miele, v praha, brno, ostrava, plzen, olomouc, - usb vysavac, sacky do vysavace aeg, - odsavacka hlenu na vysavac, centralni vysavace husky, - cyklonovy vysavac, vysavace electrolux, - vysavac robot, centralni vysavace electrolux, - opravy, pujcovna vysavacu, - prirucni vysavac, vysavace vorwerk, - vysavace lux, filtry do vysavace, - roboticky vysavac diskuze, vune do vysavace, - test robotickych vysavacu, viceucelove vysavace, - akumulatorovy vysavac, nejžádanější a další.


text: vorwerk vysavac, vysavac zepter, - rucni vysavace recenze, roboticke vysavace, - prumyslovy vysavac, stolni vysavac, - vysavac lux, krbovy vysavac popela, - vysavace husky, vysavace panasonic, - centralni vysavace, dtest vysavace, - nejvyhledavanejsi, kolik stoji, - centralni vysavac husky, roboticky vysavac zkusenosti, - vysavace, vysavac rainbow, - maly vysavac, vyber vysavace, - usb vysavac, vysavace bosch, - vysavace eta, vysavace listi, - vysavace philips, recenze robotickych vysavacu, - nejlepsi, vysavac vodni filtr, - vysavac homefriend, rozmery vysavace, - parni vysavac, automaticky vysavac robot, - vysavace samsung, vysavace rainbow, - vysavac rucni, vysavace vorwerk, - hodnoceni vysavacu, multifunkcni vysavac, - vodni vysavac eta, kvalitni vysavac, - roboticky vysavac recenze, vysavace zelmer, - vysavac do bazenu, jezirkove vysavace, - automaticky vysavac, cyklonovy vysavac, - rucni vysavac test, odsavacka na vysavac, - mini vysavac, vysavac pro alergiky, - vysavac lg, roboticky vysavac, - rucni vysavac ecg, vysavac na listi, - rucni vysavac eta, nejtissi vysavac, - stavebni vysavac, tycovy vysavac, - podlahovy vysavac, parni vysavace, - vysavace test, jezirkovy vysavac, - hadice do vysavace, bezsackovy vysavac eta, - podlahove vysavace, prirucni vysavac, - akumulatorovy vysavac, vysavace testy, - test robotickych vysavacu, sacky do vysavace rowenta, - 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10, akumulatorove vysavace, - sacky do vysavace eta, prumyslove vysavace, - v praha, brno, ostrava, plzen, olomouc, v akci, - rucni vysavac, filtry do vysavacu, - krbovy vysavac, vysavac bomann, - vysavac na plovouci podlahy, vysavac goddess, - akce, oprava vysavace, - nove vysavace, akumulatorovy vysavac test, - vysavace popela, vysavac eta, - vysavac robot, porovnani vysavacu, - zahradni vysavace, v trinec, ceska lipa, trebic, znojmo, - vysavace pro alergiky, test vysavac, - saci vykon vysavace, saci vykon vysavacu, - centralni vysavac, viceucelovy vysavac, - vysavac fagor, vysavac, - v usti nad labem, pardubice, havirov, nejžádanější a další.


text:
Praņcīšu volūda
Praņcīšu valūda (français, IPA: [fʁɑ̃sɛ]) — romanīšu volūda, kuru kai dzymtū ronoj leluokuo daļa cylvāku nu Praņcejis, praņciski runojūšuos Šveicarejis, Valonejis, Briseļa (Beļgeja) i Kvebeka (Kanada), kai i minoritetu grupys cytuos vaļsteibuos. Praņcīšu kai ūtruos volūdys runuotuoji irā paplateiti daudzuos pasauļa daļuos, lelums nu kurim dzeivoj praņciski runojūšajā Afrikā, vysuvairuok Gabonā (80%), Mauricejā (72,7%) i Elefanta Kaula Molā (70%).[3] Pa izškireigim apskaitim jei irā dzymtuo volūda nu 75[1] leidz 110 milijonim[2] i ūtruo volūda 190 milijonim cylvāku.[1] Bez tuo fraņcīšu volūdu vuicuos kai svešvolūdu leidz apmāram 200 milijonim cylvāku, padorūt jū par ūtrū vysuvairuok pīsovynojamūs volūdu pasaulī piec anglīšu volūdys.[4]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 Languages of the World (Charts)
- ↑ 2,0 2,1 2,2 Francophonie Kļūda atsaucē: Invalid
tag; name "tlfq" defined multiple times with different content
- ↑ La Francophonie dans le monde 2006–2007. Nathan, Paris, 2007.
- ↑ Saint George International


text:
Tai i ir…
Nazkai šudiņ uzzynōju, ka FeedBurner’s vaira nastrōdōs. Jū nahrenizeis. Google. Un vysim vajag porīt nu FeedBurnera uz Google Account‘u. Da mieneša beigom.
We are currently planning to have all accounts moved by February 28, 2009.
A es sōkumā dūmōju, ka tei ir taida mūdes līta. Vysi porīt kap byut modni. A izarōda, ka spīsta līta :( Pa lelam jau nikas nazamaina. Sovā žurnalā turieju pūgu viņ intereses pec. Kap zynōtu, cik ļaužu losa žurnalu car RSS. Nu kurim jōatem 1. Tys es pats. Kap zynōtu, ka rss’ā nav gļuku un vyss ir kōrteibā. Bet dūmoju, ka tai dora vysi. Un es naasu pasysts uz pipuka pagarynōšanu. :)
Runojūt par Google, es skryuvejūt pa jaunam rss’us īzadūmōju, ka tagad daudzi ļaužu lītoj GMailu. Lobs serviss! Vysaidas īspiejas. Viņ, nazkai, īvārōju, ka nivīnam nav īstatieta SMS sajimšona tod, kod īīt jauns posta/spama ziņōjums GMail’a inbox’ā. Jūceigi! Tys tak ir dyžan parūceigi!
Pa sūļim:
- Pīzasaslādzam postam;
- Mīdzam Settings augšejā, lobajā styurī;
- Tod pa tabu Forwarding and POP/IMAP;
- Kur atzeimejam Forward a copy of incoming mail to
tovsID@sms.lmt.lvand
keep Gmail's copy in the Inbox;
- Vyss – Save Changes.
Baltkoma, ci Bités klientim gon jau ir sova kuļdinīka apzeimōšonas shema.
p.s. nikai navaru par jaunū Austrumi Linux verseju uzraksteit :( A dyžan gribīs! Bet gon jau īdvesma atīs…


text:
Pa internetu prozaņase ziņa, ka muzykas atskaņōtōjam Listen ir izgōjuse jauna verseja. Padūmōju – vajag paraudzeit. Attaisieju Synaptic Pakage Manager, un ar meklietōju pamekļieju. Ņikō naatrodu. Tod aizavylkūs uz ubuntu forumu, kur ļauds arī mūcejōs ar jō uzstōdiešanu. Dagō pīvīnōt jaunus repozitorejus, bet jūs publiskōs atslāgas tai arī nadabōju pīskryuveit :( Cytōs vītōs tauta šū atskaņōtōju aktīvi apdiersa. Šudiņ golvā īgō dūma – vajag tak paraudzeit instalāceju Sabayon’ā. Dūmōts – dareits. Palaižu terminalu un uz lobu laimi īrakstieju:
sudo emerge listen
Nazkū jis tī padūmō uz izdeve maņ tekstu, kurā beja jōīroksta kaudu listen maņ vajag: tū kas spieļoj muzyku ci nazkaidu cytu. Ura! Pīrakstieju:
sudo emerge media-sound/listen
Sōkās atkareibu vaicōšana utt. Un vyss smuki uzainstalēja! Super! Portage ruļavoj!
Tagad par pošu Listen.
Uzreiz aizgōju uz Help/About un prīceigi konstatieju, ka verseja ir pati svaigōkō – 0.5. Šis projets izaver pec AmaroK’a. Kai AmaroK’s deļ GNOME. Na tikai vizuāli, bet arī īspieju ziņā. Kai KDE neidiejs, par tū prīcojūs, kū mozōk QT programmu kompī, tū lobōk. Kod sagaidiesim Skype uz GTK?
Tak vot īspiejas: Dzīsmu atskaņošonas laikā var pazavērt info vikipedejā, last.fm, redzeit dzīsmu tekstus, albumu vōceņus. Rōda statistiku par maņis klauseitōm dzīsmom. Principā vyss kai AmaroK’ā.
Bet maņ kūpumā tys vyss napatyka. Par kū:
- Interfeiss vysu laiku bremzej (palīk hinti, utt.)
- IPodu tai arī naīraudzē (linux pats smuki pīmontē un nautiluss parōdē saturu).
Tai ka secynōju, ka pagaidam AmaroK’s – da best (koč i uz QT). Listenam leidz Amarokam kak дo ПekиHa pakoM…
Ekranattālā labi radzams kai feiss buksej :)


text:
Pašlaik tiemeju pa TV diskuseju raidejumu. Solovjova šovs “K бapъepy“. Diskuseja velteita Staļina mieršonas dīnai. Jau 55 godi, kai tys ir nūtics. Sarunā pīsadola Nikolajs Svanidze (gruzins, žurnalists) un Aleksandrs Prohanovs (rakstnīks). Tиxий yжac! Nu labi Prohanovs — vacais staļinists dzīd padūmju propagandas frāzes. Staļins lobs, atjaunō bazneicas, borō bārnus u.t.t. Bet jam leidza dzīd jauni puiki. Muna vacuma. Viesturnīki – bļa! Gulagu izdūmō ASV propagandas nūlyukā, boda Ukrainā nabeja, represejas skōra nadaudzi cylvāku, kuri beja vaļsts īnaidnīki. Vīns vyspōr izšpļōve:”Apnyka maņ jau kai Svanidze runoj vīnu un tū pošu – miljoni gō būjā, represejas… a vot Prohanovs snīdz pōrdūmōtus faktus, interesanti runoj…”
Es nasaprūtu. Nasaprūtu, kai tys īspiejams 17 godus pec PSRS imperejas sabrukuma? Ari skatietōju bolsojuma rezultati parōda, ka ļauds tic, ka Staļinu napamatōti nūmalnoj un represejas ir izdūmōjušs kapitalistiskū valstu specdīnestu analitiķi.
55 gadi ellē
Pašlaik tiemeju pa TV diskuseju raidejumu. Solovjova šovs “K бapъepy“. Diskuseja velteita Staļina mieršonas dīnai. Jau 55 godi, kai tys ir nūtics. Sarunā pīsadola Nikolajs Svanidze (gruzins, žurnalists) un Aleksandrs Prohanovs (rakstnīks). Tиxий yжac! Nu labi Prohanovs — vacais staļinists dzīd padūmju propagandas frāzes. Staļins lobs, atjaunō bazneicas, borō bārnus u.t.t. Bet jam leidza dzīd jauni puiki. Muna vacuma. Viesturnīki – bļa! Gulagu izdūmō ASV propagandas nūlyukā, boda Ukrainā nabeja, represejas skōra nadaudzi cylvāku, kuri beja vaļsts īnaidnīki. Vīns vyspōr izšpļōve:”Apnyka maņ jau kai Svanidze runoj vīnu un tū pošu – miljoni gō būjā, represejas… a vot Prohanovs snīdz pōrdūmōtus faktus, interesanti runoj…”


text:
Kartenis autors: Santa Ulnicāne
Tievanānu nakts. Pasuokums latgalīšu literaturys autorim i skaiteituojim.
Publiceits ite.
Pirmdiena, 9. jūnijs 2008 12:55
– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –
Padūmuoju i izdūmuoju, ka itūreiz vajag pīraksteit, kai maņ īt i kū es redzieju. Cytaiž saīt, ka sovā dīnrokstā rokstu vysa besa, a nikuo narokstu par sovom dīnom i īšonom. A munys dīnys ir daļa nu vysa pasauļa dīnu. Vēļ vaira – juos ir munys vīneiguos dīnys.
Varbyut i Tev byus interesnai puorskaiteit vysaidu breinumu.
Ka jau Tu ite skaiti tū, kū es rokstu.
Pasauļs turīs iz breinumu, a breinumi turīs iz tūs, kas jūs īsaver.
Jau zīd boltuos peipinis! Tai ka vosora jau ir suokusēs!
Pi Borkovys redzieju lelys pļovys – vysys vīnūs zīdūs i boltys. Nu suoku padūmuoju, ka tī pīneju puorzīdiejušī zīdi i puks. A nā. Peipinis. Tai ka vosora ir kluot.
Augšā zyli dabasi, lejā bolta peipiņu pļova. Saulē sasyluse i leigojās viejā.
Šudiņ guoju iz dorbu i taišni zam muna lūga zuolē aizmidzs bolts kačeits ar raibom plemem. Gulēja komulī, dagunu apsedzs ar asti, a tīpat sūplok grab i šveikst Raiņa bulvars – mašynys, trolejbusi, guojieji. Parkā pi kanala čyvynoj putyni. Nūkloudz trolejbusa stangys, aizakauc sirena, nūčeikst bremzi, aizaryuc motors.
Piļsāta skrīn sovu skrīšonu, a zuolē guļ kačeits. Pīsaceļs i aizīs, a zuolē pi puorzīdiejušuo rododendru kryuma paliks vīta. Zuole lānom otkon atsalīks. Piec laika nikuo nabyus radzams.
Pa īlu maņ otkon pretim guoja vecs ar pīna konom. Rūkā peita bryunuo sutaža setka nu sovetskūs godu, setkā div aļumina kanenis. Adeita veste, plastmasa brillis, sondolys kuojā.
Tai tī ļauds staigoj. Vysim, dūmuot, vajadzātu byut piec vīna šnita, a jī ir vysaidi i jim vysaidim saīt byut vysaiž.
Kaidu ļaužu nav bejs, kaidi vēļ byus. Aļumina kanenis puordzeivuos jūs nesiejus.
Pa īlu guoja muote, tāvs i bārns. Tai i nasaprotu, kaidys tauteibys. Muote blonda, tāvs ar malnim motim i šaurom acim. A bārns kai bārns – turīs sovim dzymdynuotuojim pi rūku i prīceigs pa šaļtei podlāc gaisā. Podlāc i turīs. Lai mama ar tēti jū nas.
Vakar beju Viļuonūs iz tiergu. Vajadzēja nūpierkt cuoļus.
Tei ir taid Tievanānu dzejis skaitiejumu tradiceja – nu reita juoīt iz tiergu i juonūpierk koč kas dzeivs. Paguojušajā godā dūmuojom pierkt syvānu, a nūpierkom 10 broileru cuoļus.
Piec tam Raibīs Suņs aizbrauce iz dorbu, iz “Latgolys Radeju” i veļtēja cuolim dzīsmi. Kab jī augtu sprauni i rasni.
Izauga ar. Kai naaugs, ka cuoļu krysttāvs apsveic pa radeju!
Itymā godā broileru nabeja. Tierga lūpu golā pi vacūs kopu i stadiona īraudzējem, ka tiergoj 3 raibus suņus i 1 kači. Vēļ kastēs auss cyluoja truši. Bet mes bejom cīti sovā sirdī i turējemēs tik pi putynu.
Varēja nūpierkt gaili. Jis taišni šmuki sadzīduoja.
Varēja dabuot vystys, kas dzēre nu trauka i kosa pakaišus.
Beja taidys vystys, kas jau tiergā beja nūdiejušys ūlys. Sēdēja kastē i blisinēja acs.
Beja pusaudži cuoli, kas jorzuoja pa sovu kletku i kuope cyts cytam augumā.
Mes apsastuojom pi cytu putynu. Tī beja vecs, ks tierguoja peilynus, zūsynus i indykus.
Peilynim daudz navajadzēja – kai kas, tai koklys puori kastis molai, a tod māga puori. Paplivinej ar sovim pūkainajim spuornim i jau nūpļoukš ūtrā pusē iz zemis.
Zūsyni vaira turējēs kūpā i staipēja sovus dzaltonūs koklus. Nu jūs izaugškūšys breineigys palākys boltuos zūss. Tai i nasaprotom, kaidā kruosā byus.
Tok maņ beja bais, ka mama mani padzeis ar vysim zūsynim nu sātys. Vareišu ganeit pa Tievanānim i reizi sutkā īt puori asvaltam i pļovai iz upi.
Nazkod sābrim beja zūsine Džuļjeta. Palāka i ar dzaltonu kņuobi. Jei vys guoja da myusu gostūs i revidēja pa pogolmu. Jei cīši napatyka, ka spaņūs salīk uobeļus voi buļbys. Nūsalomuoja i pa vīnam lasēja uorā. Akuratnai salyka sev apleik iz zemis i tod cīneigai piec labi padareita dorba aizluopuoja tuoļuok.
Vēļ Džuļjetai cīši patyka īknībt čūkstā Makšam. Tys vys aizmiersa i otkon daguoja kluot, a zūsīnei až azarts. Tei nikuo, nikuo. Tod pagaida, lai suņs daīt tiuļuok i kloukts! Suņs bāg, asti īspīds storp kuojom.
Ka dasīts beja, to naaiztyka. Džuļjetai napatyka, ka Makss volkojās apleik pa pogolmu.
Indyki peikstēja vīnā peiksteišonā. Breineigi putyni, tik ka bais – otkon izaugs i nivīns nasajims jūs nūkaut. Sok, lels i gudrys putyns, acīs verās. Nu kai taidu kaut.
Tai vīnu rudini nivīna indyka nanūkuove, vysi palyka iz zīmys i tod, kai spruka syltuoka dīna, plēsēs uorā nu klieveņa i čeikstādami guoja pa snīgu pastaigā. Cyts izlidoj kūkā i sēd uobeļneicys zorā. Až peikst, ka gribi pajimt pazusē i īnest klāvā. Leli putyni, a baļsteni smolki i žieleigi.
A lelais indyks, nūsastuojs snīga kupanā, izkuore sovu topuci i lomuojuos. Snīgs da vādara, a jis sirdeigs. Daej kluot, pajem pazusē, a tam tik soltuos kuojis kircinej i sorkonuo buorda leperej. Pats nikuo nasoka.
Tai i izdūmuojom, ka navajag ni zūsynu, ni indyku. Pierksim cuoleišus.
Beja taišni palykuši 11 goboli, atbraukuši nu Kolupa. Tī pi parka dzeivoj Sandra i tur vysaidus putynus. Jei pat strausi ir! Tik laikam juovaicoj, kam myusu dīnuos Latgolā nav strausu. Kurs daudz moz kust i kustynoj dzelu, tam aiz sietenis plykuos golvys cyloj strausu bareņš.
Sandrai tože vysaidu kustūņu gona. Nav tikai emu. pagaidom.
Nūpierkom 3 sortu cuoļus.
Lai mani nūsyt, napīmiņu, kaidu sortu. Zynu, ka 2 ir dzaltoni, 2 bryuni i puorejī vysaidys pakuopis malnuma i raibuma. Vīns mozeņš, šivereigs i ar boltu čūksteņu. Vēļ vīns ar boltu golvu.
Vīnu sortu sauce tai kai par Astrologim, tok ar P burtu. Saīt Astrolopi. Nazkai nasatic, a varbyut i ir astronomiskī lūpi. Sazyn bess, kas tī nu jūs izaugs.
Anna, muna krystameita, beja par cuoļu nesieju. Až elpu aizturiejuse nese cauri vysam tiergam da bazneicys. Aizguojom is sātu i nūlykom paienī. Aleksandrs, godu ostoņu puika, kas beja atbraucs gostūs, sēdēja pi cuoļu kastis i piļņavuoja, kas tī pa kam. Ni jam ēst ni dzert.
Vys nu sajiusmys klīdze – pasaver, pasaver! Cuoļs! Aizguoja i padzēre! Niu ād! Niu guļ!
Bārns sēdēja pi cuoļu kastis i nu breinuma nazynuoja, kur dētīs. Dzeivi cuoleiši! Kust! Ād! Guļ!
Piečuok puika aizguoja iz klāvu apsavērt syvānu. Tūs pošu, kū nūpierku maja tiergā.
Pa mienesi obeji jau paauguši i apsavāluši. Pupuzīds opols kai rutuļs. Kai daīsi pi aizgolda, tai īt kluot i rukšinej. Jam pateik, ka pakosa muguru. Jis taids ar syltu, slapņu dagunu i ziņkuoreigs.
Šustrīs ir ar garu dagunu, lāc gaisā i skrīn pa aizgoldu. Jam vyss ruodīs ļusteigai. Patyrynoj asteiti, aizarukš i skrīn. Až pošam prīca.
Aleksandrs, īsaviers ituo cyrka, nese jim zuoli. Tod syvāni daīt kluotu i var lobuok apsavērt.
Par šaļtenis puika īt da cuoļu, par šaļtenis pi syvānu. Tai i saīt – bārns vys guoja prūm nu klāva, kab atsagrīztu klāvā.
Vēļ mes makšerējem muorkā zivs. Tai kai beja korsta dīna, a da vokora bārnim nabeja pacīteibys gaidēt, ni besa nanūgivom. Tikai 1 karūsu.
Tū pošu pagiva streipains huligans ruņcs Murs i, asti sasliejs, mudri aiznese aiz ustobys i apēde. Par šaļtenis beja kluot i meklēja vēļ.
Cuoli jam tože patyka. Sēd pi kastis, izalaids zuolē sauleitē. I kustynoj asti. A ni ocu nanūlaiž!
A sastdīņ beja latgalīšu literaturys raksteituoju i skaiteituoju pasuokums “Tievanānu nakts”.
Suocēs ar vakareņom, paēdem tīpat iz plitys vuoreitys buļbys i studini. Tod guojom uorā. Pyrmūs dzejūļus Jurs Viļums nūskaitēja sīna skaudzē pi okys, a pi pyunis sīnys iz noglu beja pakuorta fotografeju izstuode “Pūļu pādi Latgolā”.
Piečuok suocēs Raibuo Suņa dzejis skaitiejumi. Vysim beja juoīt iz buļbu pogrobu, kur batareikys gaismā jis skaitēja dzeju.
Pogrobā beja cīši loba akustika! Es pat saceitu, ka kai zalā. Vīneigi tys, ka vītys pamoz. Tī 30 voi cik tī cylvāku, kas bejom atguojuši, to saleidom. A cytim varbyut i vītys nasaītu voi ari byutu cesnuok juosasaspīž.
Bārnim cīši patyka tys jūks. Dominīks i Aleksandrs skrēja vydā i uorā. Taišni jī i izdūmuoja, ka pogrobā vajag sataiseit tymsu. Kas tei par dzejis skaiteišonu elektreibys gaismā!
I eistyn – Raibais Suņs ar batareiku i stykla bumbu izavēre daudz īspaideiguok. Kai nu cyta pasauļa.
Juos teksti izskanēja ar dūbu pogroba akustiku.
Vita Viļuma dzeju skaitēja iz sīna bluoča. Jei pastuotēja, kū roksta i deļkuo roksta. Izaruodēja, ka sīns breineigai čoukst, partū šaļtim juos bolsu pavadēja breineiga čouksteišona i vysim beja juoir klusu.
Dzierdēt to varēja labi i tautai patyka.
Beja dūma, ka iz nuokušū dzejis skaiteišonys vītu cyuku klieveņā varātu braukt ar rogovom. Tik zyrga nabeja i mociklets tyka izsmuodeits. Guojom taipat ar kuojom.
Klieveņā beja tymss kai naktī, dzeju daguoja skaiteit nu lapeņu batareikys gaismā. Tok izaruodēja, ka portativī datori ir breineiga dzela. Jūs var lītuot ari piļneigā tymsā.
Tai vysaida hlama, systavu, tupeļu, skreiņu, čumadanu, pūdu i skaliņu vydā breineigai mirdzēja monitors i nu juo vysu varēja puorskaiteit bez bādys.
Tai kai beja oplom daudz ūdu, puorsavuocem iz ustobu. Tai saguoja, ka prozys skaitiejumi nūtyka kuknē pi leluo golda.
Prozai jau i vajag vaira iztureibys. Ite tev na dzeja, ka pastuoveisi soltā pogrobā.
Piečuok pajēmem lāpys i aizguojom nalelā ekspedicejā iz Kaupra Valnakmini, kas atsarūn iz Trūpu pusi aiz Maltys upis. Aizaudzs vyss beja breineigai.
Guojom rindeņā cauri suņubūrkšim i zamai nūsalīkušim zorim. Kai myužamežā! A pūreņā pa kreisi kūrce vardivys. Dūmuot, smējēs par myusim. Itim nakts pluovim.
Pats bess tuo akmiņa naatrostu, kab nazynuotu, kur meklēt.
A akmiņs breineigs. Sasaškieļs trejuos daļuos, apaudzs ar syunu. Sēd brikšņūs i nivīnam namaisa.
Runoj, ka nazkod zam ituo akmiņa Smuts globuojs naudu. Nazkod jis kū ta sačudiejs taidu, ka Dīvam reizi beja gona, tys pārkiuņa laikā spēre ar zibsni Smutam. A kū tys? Bēgs zam akmiņa.
Tai i akmini satrīce gobolūs. Stuov sasaškieļs, koč i pa šai dīnai cylvāka augumā.
Naktī lāpu guņs gaismā vizla iz juo suonu mirdz kai mozys guņtenis. A varbyut eistyn nauda? Tik nivīns nanūpļaun zuolis, naizcierš kryumu i juos napaceļ.
Tuoļuok iz Piļskolna pusi aizīt Kauprys – gars kolns, kas kai grāda stīpās tuoļumā.
Nazkod tī bejuse piļs, kas nūgrymuse. Breineiga piļs bejuse, lela i bogota.
Daīs laiks, kod itei Viļuonu piļs otkon ceļsīs augšom. Ar vysi īdzeivuotuojim i bagateibu.
Tik viļuonīši jau aiz laika vysu zyna lobuok i runoj tai – ka itei Viļānu piļs ceļsīs augšom, Reigys piļs nūgrims zam zemis i iudiņa.
Lai Tev breineiga i breinumu pylna itei dorba nedeļa!


text:
Tikkū atbrauču nu Emilejis Kalvānis bieru. Daudzi puču, daudzi cylvāku, daudzi vuordu.
Tik gribieju pasaceit – kod aizīt gaišs cylvāks, napalīk tymss. Daļa juo gaismys palīk apleicejūs cylvākūs i speid jūs pruotā, atmiņuos i ari jūs acīs.
Bet tys, kū es vēļ gribieju saceit. Juos ūtrajā dzejūļu kruojumā “Atvosora” ir dzejūļs, kas veļteits Rūteņai. Kod skaiteju jū pyrmū reizi, nazkai daguoja da sirds.
I zynit – es tū Rūteņu šudiņ satyku. Moza, gaiša meitineite. Īt kai ikstyns, acs zib, bize pa gaisu. Vysa vajag zynuot, vysa vajag redzēt i saprast.
A pats golvonais – tam bārnam ir breineiga latgalīšu volūda, kur stidzeņa ir stidzeņa, pasavērt ir pasavērt. I vēļ daudz vysaidu styprūs latgalīšu vuordu.
Daudzi jau navajag. Kab taidu Rūteņu byutu daudzi. Kab ituos mozuos Rūtenis izaugtu laimeigys i styprys – Latgolai i Latvejai par prīcu. Kab krystobu i kuozu byutu vaira nakai bieru.
A ite pats dzejūleits.
Jaundzymušai latgalītei Rūteņai
Vēļ bolti snīgi zemi sadz,
Bet gaisā pavasara smuords –
Dīvs divuos sirdīs prīcu dadz,
I prīcai mīlesteibys vuords.
Vēļ vīna zvaigzne īsamirdz,
I vēļ vīns myužs ir pīsaceits.
I moza, moza bārna sirds
Kai pumpurs zīdam atraiseits.
Lai tev, bierneņ, saulis daudzi,
Lai tev mīlesteibys daudz!
Lai tev nūlicīņs ir saudzeigs,
Audzi Latgolai, bārns, audz!


text:
Nu kr.vol. пpиплыли…
Šudiņ Grigaļs nu LNT laika ziņom pīstōstē, ka byus leits un es brauču uz dorbu ar autobusu a ņi ritiņi. A laiks beja super. Bez druskas +20oC.
Bet na par tū ir stōsts. Siedieju uz sūļeņa un gaidieju autobusu. Garam aizanese puiss uz moceiša. Padūmōju – prozamūdušs. Tōļumā, pi pansionata, pasarōdē autobuss un skaņa:”Bukš!” Lobōk byutu beis:”Tdiš pī” :( Pasavieru tōļumā – nikō aizdūmeiga. Autobuss turpynoj ceļu da maņi.
Īkōpu. Braugļam atpakaļ uz pansionatu (munejō – gola pītura). Vysi autobusā sōk trūkšņōt. WTF?
Uz ceļa svaidās moceits. Puiss nervozi zvona nazkam. Uz ceļa vyds svaidās vacas sīvītes ķermeņs. Parreizi padūmōju, ka beigta. Par tū, ka izsysta nu kurpem. Vāļ vīna bōba sazīsta ar ašņi siež. Īkōp satrauktas škoļneicas, kam vadieju pādejū mōceibu stundi.
Autobusa šofers, kai nikas nabyutu nūtics, apbrauc ķermeni pa pretejū jūslu + grōvmaļi un styurej uz Jelgavu. Paprasieju, kas nūtics? Škoļneicas:
“Sievietes izkāpa no autobusa, nepaskatījās uz ceļu un gāga pāri. Mocis pīpināja un strauji sabremzējās. Tad sitiens un …”
Kaida hrena autobuss atstō nūtykuma vītu, ja jis saīt nūtykuma daleibnīks? Ci jīm grafiks ir svareigōks par ļaužu dzeiveibom? HZ…
Quo vadis?
atpeldējām
Nu kr.vol. пpиплыли…


text:
Daugpiļs
Daugpiļs — mīsts Latgolys dīnavydūs pi Daugovys. Pats lelais mīsts Latgolā, ūtrais pa lelumam mīsts (piec Reigys) Latvejis Republikā. Latgolys regiona ekonomiskais i vuiceibys centrys, vīns nu diveju (sūpluok Rēznis) golvonūs Latgolys kulturys centru, Daugpiļs nūvoda administrativais centrys.
Puslopu ruodeklis
Pasaukys[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugpiļs — vītejuos baltu volūduos (latgaļu, lītaunīku) tradiceigai lītuota senejuo mīsta pasauka.
Dynaburgs — Daugpiļs mīsta oficialuo pasauka nu XIII da XIX g., cālusēs nu vuocīšu volūdys.
Ar vuordu Dünaburg vuocīšu volūdā viesturis olūtūs suokta apzeimuot myurine piļs, kuru Livonejis ordyna magistrys Ernsts fon Ratsenbergs (Ernst von Ratsenberg) 1275 g. pastateja latgaļu piļs Naujinis vītā i kuru īskaita par Daugpiļs mīsta suokom.
Dynaburga vuords vuocīšu volūdā, taipoš cytuos volūduos (puoļu: Dyneburg, krīvu: ДиHaбypr) Daugpilei apzeimuot oficialai lītuots da poš 1893 g., kod cara vaļdeiba mīsta puorsauce par Dvinsku (ДBиHck), a runuvolūdā – vēļ i XX gs. suokuos.
Borisoglebskys (krīvu: Бopиcorлeбck) — laiceiguo Daugpiļs pasauka nu 1656 da 1667 g.
Daugpiļs tai puorsauce piec tuo, kod 1656 g. jū aizjēme Krīvejis cars Aleksejs Mihailovičs. 1667 g. Krīveja atdeve Daugpili atpakaļ Puolejai, i mīstam otkon atjaunynuota pyrma tuo bejušuo pasauka – Dynaburgs (puoļu Dyneburg nu vuocīšu Dünaburg).
Cytys pasaukys:
Oficialuo pasauka latvīšu volūdā – Daugavpils.
Pasauka cytuos volūduos:
- latgaļu: Daugpiļs
- latgaļu: (poetiskuo pasauka) Dveiņuva
- lītaunīku: Daugpilis
- krīvu: ДayraBпилc, ДBиHck
- boltkrīvu: Дaўraўпiлc; ДзBiHck
- puoļu: Daugavpils, Dyneburg
- vuocīšu: Daugavpils, Dünaburg
- igauņu: Väinälinn
- suomu: Väinänlinna
Viesturiskuos i sūpluokuos pasaukys:
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Vīta i reļjefs[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugpiļs irā Latgolys dīnavydūs, pi leluokuos Latgolys upis — Daugovys, natuoļ nu Lītovys i Boltkrīvejis rūbežu.
Daugpiļs geografiskuos koordinatys:
- 55° 53′ 0″ N (55,883333° N), 26° 32′ 0″ E (26,533333° E)
Atostumi nu Daugpiļs:
- Lītovys rūbežs – 25 km;
- Boltkrīvejis rūbežs – 33 km;
- Aglyuna — 52 km;
- Preili — 58 km;
- Leivuons — 61 km;
- Rēzne — 90 km;
- Krīvejis rūbežs — 120 km;
- Viļne — 214 km;
- Viļnis gaisūsta — 219 km;
- Reiga — 229 km;
- Reigys gaisūsta — 232 km;
- Minskys — 250 km;
- Vicebskys — 250 km;
- Sanktpeterburga — 538 km;
- Moskva — 845 km.
Daugpiļs azari[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugpiļs mīsta teritorejā 12 azaru:
Daugpiļs upis[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugpiļs mīsta teritorejā 5 upis:
Cyti iudini[pataiseit | labot pirmkodu]
Klimats[pataiseit | labot pirmkodu]
Klimats Daugpilī leidzeigs kai cytur Latgolā i koņtinentaluoks kai cytūs Latvejis regionūs. Vysuzamuokuo Daugpilī registrātuo temperatura beja — 43° C, vysuaugstuokuo +36° C.
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Dzeivuotuoju skaits[pataiseit | labot pirmkodu]
Etniskais sadors[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugpiļs dzeivuotuoju lelumam (>80%) dzymtuo volūda irā krīvu. Kasdīnā krīvyskai runoj na viņ krīvi, a i boltkrīvi, ukraini, puoli, žydi, taipoš lela daļa latgaļu. Cyti latgali kasdīnā runoj latgaliskai voi latvyskai.
Daugpiļs etniskūs latgaļu puorsakrīvuošonu XX godusymtā vadynuoja, nu vīnys pusis, sovetu rusifikacejis politika i lelī krīvvolūdeigūs ļaužu imigracejis māri, nu ūtrys pusis, latvīšu diskriminejūšuo nūstota pret latgaļu kulturu. Itei nūstota atsaroda deļ XX gs. 20-tūs i 30-tūs godu mononacionalizma propagandys, pasastyprynuoja K. Ulmaņa autoritaruo režima laikā i tuoļuojuos da poš XX godusymta beigu.
Nu šudīņdīnys Daugpiļs dzeivuotuoju latgaļu irā apmāram 15% (~16 tyukstūšys), tok latgalisku ciļmi tur labtik leluoks procents daugpilīšu.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
- XII gs. — viesturis olūtūs pīmynāta senejūs latgaļu piļs Naujine (Novena).
- 1275 g. — Livonejis ordyna magistris Ernsts fon Ratsenbergs (Ernst von Ratsenberg) latgaļu piļs Naujinis vītā suoc stateit myurini pili - Dynaburgu (Dünaburg). Itū godu īskaita par Daugpiļs mīsta īstateišonys godu.
- 1277 g. — lītaunīku kunigaikštis Traideņs (Traidenis) kreit viersā Dynaburgam.
- 1312 g. — lītaunīki aizjam i iznycynoj Dynaburgu.
- 1313 g. — Livonejis ordyna magistrys Gerhards fon Jorke (Gerhard von Jorke) atjaunynoj Dynaburgu.
- 1403 g. — lītaunīku kunigaikštis Vītauts (Vytautas) kreit viersā Dynaburgam i jū iznycynoj. Vuocīšu brūninīki atdaboj piļs i jū atjaunynoj.
- 1418 g. — lītaunīku kunigaikštis Vītauts otkon kreit viersā Dynaburgam i jū nūdadzynoj.
- 1481 g. — Krīvejis kunigaits Ivans III aizjam Dynaburgu i jū iznycynoj.
- 1559 g. — Dynaburgu par 700 000 daļderu īmej Puolejis kieneņam Zigizmundam II Augustam.
- 1561 g. — Dynaburgs teik par Inflaņtejis centru.
- 1577 g. — Ivana Borguo vodomi krīvu karapulki iznycynoj Dynaburgu. Pili atjaunynoj cytā vītā - 18 km zamyn pa Daugovu pi Šyuneicys ītakys Daugovā.
- 1582 g. — Dynaburgam daškiertys Magdeburga tīseibys (mīsta tīseibys).
- 1625 g. — jezuitu kleštors īstota Dynaburgā školu, ite pyrmuo škola Latgolā.
- 1626 g. — švedu kieneņš Gustavs II Adoļfs rauga aizjiems Dynaburgu, a Smolenska karaviersinīks Aleksandrys Goņsevskis nūgrīž viersākritīni.
- 1656 g. — Dynaburgu aizjam Krīvejis cars Aleksejs Mihailovičs.
- 1656-1667 g. — Dynaburgu puorsauc vuordā Borisoglebskys (Бopиcorлeбck).
- 1667 g. — Krīveja atdūd Dynaburgu Puolejai.
- 1772 g. — Dynaburgu daškir Krīvejai.
- 1794 g. — Kosciuškys sasaceļšonys laikā puoļu sasacāluoji, vodomi generala Oginska, īkreit Dynaburgā i nūdadzynoj jū da pamatu.
- 1810 g. — Dynaburgā pastateita jauna pyrmuos klasis styprūtne, kam Napoleona Bonaparta karapulki īkreit Krīvejā.
- 1812 g. — piec garu ceikstīņu Napoleona armeja aizjam i nūdadzynoj styprūtni.
- 1813 - 1827 g. — styprūtnis stateiba suocama nu jauna.
- 1826 g. — suokts stateit Jaunais Forštats.
- 1831 g. — Greiva daškierta Daugpilei (Vitebska gubernejai), tok par 18 godu deļ nazynomu īmešļu daškierta atpakaļ Kūrzemis gubernejai.
- 1833-1841 g. – pastateita Daugpiļs sorgdamba.
- 1849 g. — Greiva otkon atškierta nu Daugpiļs.
- 1855 g. — Pīterburgā apstyprynoj jaunu Dynaburga raisteibys planu, kurymā paradzāts stateit niulejū Daugpiļs Jaunstateibys (HoBoe CTpoeHиe) rajonu.
- 1856 g. — Jaunstateibā pastateita dzeļžaceļa vagonu remontdareitova (šudiņ - pasajāmums Lokomotivs).
- 1858-1861 g. — pastateita dzeļžaceļa lineja Reiga-Dynaburgs — pyrmais dzeļžaceļš Latgolā
- 1861 g. — atdareita dzeļžaceļa lineja Reiga-Dynaburgs.
- 1860-1862 g. — caur Dynaburgu stateita dzeļžaceļa lineja Pīterburgs-Varšova.
- 1893 g. — pa Krīvejis imperatora Alaksandra III riedejumam Dynaburga puorsauc vordā Dvinsk (ДBиHck).
- 1893 g. — pastateita Martina Lutera ļutaru bazneica.
- 1902 g. — pastateita Sv. Marejis katuoļu bazneica.
- 1905 g. — pastateita Borisa i Gleba pravoslavu katedrale.
- 1920 g. — Dvinsku puorsauc vuordā Daugavpils — ite senejuo latgaļu pasauka, damāruota latvīšu volūdai.
- 1935 g. — atdareits tylts nu Daugpiļs iz Greivu — pyrmais Baļtejis vaļsteibuos tārauda tylts.
- 1937 g. — pastateits Vīneibys noms.
- 1953 g. — Greivu otkon daškir Daugpilei.
- 1959 g. — centrā pastateits pyrmais Daugpilī pīcstuoviņs kuorms.
- 1959 g. — īstateita Kimiskuos škīznys taiseitova, jei pasadora par vysuleluokū taiseitovu Latvejis SSR teritorejā.
- 1961 g. — aizsuokta Daugpiļs Kryžu rajona stateiba.
- 1965 g. — Esplanada rajonā pastateits pyrmais Daugpilī deveņstuoviņs kuorms.
- 1989 g. — dabeigts stateit Vīneibys tylts.
Daugpiļs mīsta dalis[pataiseit | labot pirmkodu]
Pa Daugovys lobajai molai izalikaliejušys itaidys mīstadalis:
Pa Daugovys kairajai molai izalikaliejušys itaidys mīstadalis:
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
Arhitekturys pīminiekli:
- Daugpiļs styprūtne
- Jumprovys Marejis (Dīvamuotis) bezvaineiguos ījimšonys Romys katuoļu bazneica
- Sv. Pītera i Puovula Romys katuoļu bazneica
- Martina Lutera evaņgeliskuo ļutaryskuo bazneica
- Borisa i Gleba pravoslavu katedrale
- Aleksandra Nevska pravoslavu bazneica
- Dīvamuotis gluobis pravoslavu bazneica
- Daugpiļs sinagoga
- Daugpiļs nūvodtēmis i muokslys muzeja kuorms, jugendstiļs
- Vīneibys noms
Vuiceibys i kulturys īstatis:
Sporta īstatis:
Partnermīsti[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūvodnīki[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugpilī dzymuši:
- Eigims Rihards — zeimeigs Latgolys politiks
- Fiteļbergs Gžegožs (Grzegorz Fitelberg) — puoļu dirigents i komponists, Mlada Polska bīdrys
- Kuks Abrahams Izāks (אברהם יצחק הכהן קוק) — pyrmais aškenazu golvonais rabins Britu Palestinā
- Lauskys Vaļds — zeimeigs Latgolys politiks
- Mihoelss Salomons (שלמה מיכאָעלס, CoлoMoH MиxaйлoBич Mиxoэлc) — žydu teatra režisors
- Ragiņs Vladidslavs (Władysław Raginis) — Puolejis 2 pasauļa kara varūņs (Virtuti Militari)
- Rotko Marks (Mark Rothko) — pasaulī izslivs tapātuojs, abstraktuo ekspresionizma klasiks
- Rubiks Aļfreds — Latvejis viesturē zeimeigs politiks
- Semjonova Uļjana — izslyvuse basketboliste
- Svanevičs Stanislavs (Stanisław Swianiewicz) — puoļu ekonomists i viesturnīks
Dzymuši cytur, Daugpilī vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
- Ben-Jehuda Eliezers (אֱלִיעֶזֶר בֶּן-יְהוּדָה) — myuslaiceiguos žydu volūdys (vaļstiskuos volūdys Izraelī) atjaunynuotuojs
- Raiņs — vysuzeimeguokais latvīšu ailinīks, rakstejs i latgaliskai
- Rancāne Anna — ailineica, vīna nu vysulobuokūs latgaļu liriku
- Seile Valereja — latgaļu vuiceibys dareituoja, Latgolys vuiceibys raisteibys vadynuotuoja
Galereja[pataiseit | labot pirmkodu]
-
-
-
-
Daugpiļs. Vierīņs iz Sv. Pītera i Puovula Romys katuoļu bazneicys
-
-
-
-
Teiklavītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- http://www.flashearth.com/?lat=55.883333&lon=26.533333&z=15&r=0&src=ggl
- http://maps.google.com/maps?ie=UTF8&z=11&ll=55.897261,26.572495&spn=0.260252,0.63858&t=h&om=1
- http://tools.wikimedia.de/~magnus/geo/geohack.php?params=55_53_N_26_32_E_region:LV_type:city
- http://www.mapsengine.com/daugavpils/?lang=1&dl=