text:
Intervejis autore Laura Stepiņa
Volūdneica, žurnaliste, pasnīdzieja, aktiva latgaliskuos kulturtelpys darbineica – gondreiž voi cylvāks orkestris, tai varātu saceit par filologejis magistri i gruomotys “Aizlauztais spaits” leidzautori Sandru Ūdri. Kasdīnā jei ari aktivi īsastuoj par pareizu gramatikys normu īvāruošonu, rokstūt latgalīšu volūdā. Kūpā ar Sandru raudzejom izprast tū, kaids ir latgalīšu volūdys statuss i pošu latgalīšu attīksme pret volūdys pareizu lītuojumu myusu dīnuos.
Niu vīns nu aktualuokūs vaicuojumu i nūtikšonu ir Latgolys symtgadis kongress i Latvejis vaļsts symtgadis sagaideišona.
Personeigi maņ jau ilguoku laika šaļti ir gribiešona pabyut radūšā klusumā, vystik pi tuo nateic, regulari pasaruoda kaidys aktualitatis taišni saisteibā ar itim svātkim, kur tūmār ari gribīs īsasaisteit. Pošlaik nūteik tik daudz i dažaidi pasuocīni, ka cytureiz golva sasagrīž. Niu ir lela interese par kongresu, bet mani napamat vaicuojums – kas byus piec kongresa? Voi mes byusim tikpat interesanti sovā latgaliskumā. Maņ rūnās taida sajiuta, ka itei symtgade ir navys kai atspierīņa punkts tuoluokim symts godim, a taids kampaņveideigs pasuocīņs, lai pasaprīcuotu i padoncuotu. Partū labi, ka itū strēči izmontoj, kab radeitu kulturys produktus, kas paliks ari piec svātku.
Runojūt par volūdu – cylvāki cytu reizi soka, ka Rēzeknis pusē latgalīšu volūda ir vīna nu teiruokūs izlūkšņu formu.
Ari maņ tod juoprosa – nu kuo teiruokuo? Es pīļaunu, ka ite dūmuota slavu volūdu ītekme i vysaida veida aizgivumi. Niule pat pīrūbeža humanitarajuos zynuotnēs ir eipaši aktuals izpietis fenomens. Ka vērtīs piec izlūkšņu, pošsaprūtams ir fakts, ka pīrūbežys zonuos vysur volūdys vīna ūtru ītekmej. Ka pasavērt Latvejis–Lītovys rūbežu, tod ari tī var redzēt, kai volūda vīna ūtru ītekmej. Prūtams, saleidzynojūt ar pīrūbežys izlūksnem, skaidrys, ka vaira iz centra pusi volūda byus “latviskuoka”.
Sabīdreibā namaineigi aktuali ir streidi par “pareizu latgalīšu volūdu”. Kai var definēt “pareizu volūdu”?
Runojūt par rokstu volūdu – jai ir juobyut normātai. Ar leksiku ir, kai ir. Personeigi es skaitu, ka volūdā ir juoparauga reanimēt kaidu arhaismu (varbyut īsapatiks, atdzims), juoparauga īvīst jaunvuordus. Dūmoju, par vuordim škārsteiklys (internets), kuļdinīks (mobilais telefons), zeimyns (zīmols), ka īsaguojuši. Daudzi nu latgaliski rokstūšūs jūs lītoj. Pasaruoda napīcīšama piec myusdīneigys, škārsteiklā daīmamys apjūmeigys, reizē akademiskys latgalīšu vuordineicys.
Kai mes zinim, kotrā Latgolys pusē runoj nadaudz atškireigi.
Lai runoj, tei ir izlūkšņu boguoteiba, bet raksteit vajadzātu vīnuoti. Lai Ludzys pusē soka īdļam, Zīmeļlatgolā – eimam. Breineigi, ka piec runys var pasaceit par cylvāka dzymtū pusi. Tok tymūs tekstūs, kas adresāti vysim latgalīšim, vajadzātu īvāruot vīnuotys pareizraksteibys normys. Ka volūdai ir koč kaidi lykumi, tod tū cīnej ari cyti cylvāki. Koč vai padūmojit, kaida attīksme byutu pret angļu, krīvu voi vuocu volūdu, ka kotrs raksteitu tai, kai pošam īīt pruotā. Navarim īsadūmuot, voi na tai? Tei poša situaceja ir ari ar latgalīšu volūdu. Kod cylvāki suoks īvāruot gramatikys normys, tod byus ari vajadzeigais leimiņs, lai nabyutu nikaidu švuorbu, ka mums ir latgalīšu volūda, na izlūksne voi dialekts (pretstateits taidā nūzeimē, ka kūpts (literara volūda) pret nakūptu (izlūksne). Cytaiž latvīšu volūdys kontekstā runojam par latgalīšu rokstu volūdu kai latvīšu volūdys paveidu ar sovu storptautyskuo standarta kodu LTG.
Saprūtams, ka gramatika ir juoīvāroj, kai ir ar leksiku – vīns soka “jebkurš”, pareizuok byutu saceit “sevkurs”. Kai tikt pi vīnuota redzīņa?
Nui, tys pošreiz ir aktuals vaicuojums. Lejislatvīšu volūdai itī vaicuojumi tyka puorcyluoti jau senejā paguotnē. Latgalīšu volūdys atteisteibys ceļš viesturiskūs nūtykumu deļ ar vysim aizlīgumim, aizsprīdumim ir bejs daudz gryutuoks i sarežgeituoks, cylvākim vīnkuorši juopīzeist, ka niule ir tei stadeja, kod latgalīšu volūdā vēļ nav leidz golam nūsastyprynovuse leksika. Mes varim paraudzeit vysaidus variantus, ari maņ kaidu laiku vuords “sevkurs“ lykuos svešs, tod es pasavieru 20. godu symta suokuma gazetys, atrodu itū vuordu Franča Kempa tekstūs i pamozom suoču lītuot jū sovūs tekstūs. Niu asmu dajiukuse, i maņ jis vaira nasaredz svešs.
Kotra volūda napuortraukti atsateistej, kaidā atteisteibys stadejā tod pošlaik byutu latgalīšu volūda?
Varātu jū nūsaukt par “pyrmsvuordineicys” stadeju, kod ir daudz materialu, ir tekstu korpuss, a eisti da gola sevkuru vuordu nav, kur puorbaudeit. Latgalīšim byutu vajadzeiga sova (gona apjūmeiga) vuordineica ar skaidreibu par vysu vuordu pareizraksteibu i stilistisku markiejumu (arhaisms, jaunvuords i c.) kotram specifiskuokam vuordam.
Pīkreitu, ka taidai vuordineicai juobyun daejamai škārsteiklā, vystik ir lela daļa vacuokuo goda guojuma paaudzis, kas škārsteiklu naizmontoj.
Juosoka tai – kod byus, tī, kas gribēs, tī izmontuos. Par pīmāru – maņ ir gadejīs sat
ikt taņtenis puori ostoņdesmit, kas breineigi jamās pa škārsteiklu krystu škārsu. Es dūmoju – ka byus gribiešona vuiceitīs, īspiejis atrass. Sovpus ari juouzsver, ka vacuokuo paaudze tūmār pīsatur pi bazneicys tekstu. Bazneica itymā lītā ir konservativa.
Cyts aktuals vaicuojums vys ir “ō” i “uo” lītuojums
Pyrmkuort, pīredze ir taida, ka tekstus, kur ir garumzeime iz grafemys o (ō), naskaita kai divskani, bet kai garū O. Ūtrkuort, nikod navajag izgudruot ritini nu jauna, kod varam pajimt gotovu. Latgalīšu volūdai leidzeigā kai lītuvīšu grafiski škir divskani “uo” i eisū patskani “o” tī, kur tys vajadzeigs. Profesore Lideja Leikuma ar “uo” ritini naatkluoja. Taipoš ir gadīni, kod ir vajadzeigs garais “ō”, pīmāram, vuordā “kaladō!”, Zīmyssvātku tautysdzīšmu pīdzīduojumā jū stīp garu, na izrunoj divskani. Cik gars, tik plots – itys ir pīrodums.
Vys ir skaidrs, ka Pīters Strods koč kod ir miniejs, ka juo izstruoduotuo gramatika byutu juoatteistej tuoļuok?
Nui, jis pats tū ir sacejs, pīmynūt, ka vajadzātu īt tuoļuok, vys sabīdreiba vēļ naasūt gotova. 1992. godā, kod izguoja Jura Cybuļa i Lidejis Leikumys veiduotuo Latgalīšu ābece (lementars), jaunuo rokstūšuo paaudze tū pījēme i suoce radeit tekstus. Ka itys variants byutu galeigi garum, jaunajā ortografejā nikaidi teksti nasarostu. Īspiejams, daudzim ari beja svareiga pīdereibys apziņa jaunajai paaudzei. Tūlaik tys beja ari muns studeju laiks, tei beja gūda līta – ka tu gribi raksteit ar “uo”, taitod tev ir gribiešona pīderēt jaunajai paaudzei. Gribīs atguodynuot, ka tymā laikā lelys personeibys beja Oskars Seiksts i Viļs Dziervinīks. Pīdereiba jaunajai paaudzei nanūzeimuoja tikai vacuma kategorejis, dreizuok tys beja idejiski, ka mes napīsaturim pi tuos literaturys tematikys, kaida jei bejuse 20.–30. godūs, bet ka latgalīšu volūdā var radeit ari modernus tekstus, kas ir leidzvierteigi pasaulī aktualom teņdencem.
Jūprūjom daudzi puornūvodnīki skaita, ka latgalīšu volūda ir dialekts
Tei vīnkuorši ir naizpratne. Kotrā Latvejis pogostā ir sova atškireiga izlūksne ar sovom lingvistiskom “ūdzeņom”, vairuok leidzeigys izlūksnis apvīnuotys treis dialektūs. Tok nikur cytur nav atsateistejuse sova nūvoda rokstu tradiceja. Latgalīšim ir sova rokstu tradiceja, i jei nav dasīta pi vīnys izlūksnis, a ir taids viersizlūkšņu veiduojums. Ite var saleidzynuot ar montuojumu – es varu nasalikt saprast, varu izsvīst uorā voi puordūt, a, kod tu pīzeisti sevi par maņtinīku, tev tovs montuojums ir juokūp. Naatkareigi, voi tys ir nakustamais eipašums voi volūda. Rokstu tradiceja izaveiduojuse naatkareigi nu pošu latgalīšu ar bazneicys tekstim. Kotrys montuojums ir gudri juoapsaimnīkoj i juoatteistej tuoļuok.
Nareši nu aktivu Latgolys kulturtelpys puorstuovu ir dzierdāts, ka jī ir nūguruši ceineitīs par latgalīšu volūdu i juos statusu.
Juopīzeist, reizem es ari asu pīkususe. Maņ parosti puormat latgalīšu volūdys “maituošonu” ar arhaiskim, cytim nasaprūtamim vuordim. Atbuods, ka nazkurū reizi juoizskaidroj pamatlītys. Reiz pludmalē, kur ar bārnim atguoju mauduotūs, daguoja “bleinus“ aizstuovēt pret “pankiukom“. Tok vysvaira kai vysvaira darejušom dateik profesorem Lidejai Leikumai i Ilgai Šuplinskai, vysu laiku “juoatsašauda” iz vysom pusem piec pylnys programys.
Patīseibā muna suope par latgaliskū nav sociali sakuopynuota, sabīdreibā nikod, ni moza, ni lela, naasmu nu cytu kaunynuota ni par latgaliskū izceļsmi, ni runuošonu latgaliski. A tei ir intima suope, mama maņ vys puormete aizaraušonu ar latgaliskū, poša pi kotrys īspiejis ceņtēs narunuot latgaliski, a cik daudz vysaidu seneju vuordu i teicīņu zynova, maizi cept muocēja, maņ nu ituo pyura nikuo nagribēja atdūt. A es jū saprūtu, bierneibā jū daudz lomova, apsaukova sytūt. Kū te breineitīs, ka ituos saimis bārni nagribēja pīzeit dzymtuos mēlis i sovys dzimtinis. Jaunuokais mamys bruoļs na viņ Latgolā, pat Latvejā, kas jam atguodynova cītsirdeigū muoti, nagribēja dzeivuot (padūmu laiks!), aizalaide iz polaruo klimata Murmansku. Vaicuojums beja par volūdys statusu, a maņ svareigi, kab tei byutu mīlesteibys volūda. Paļdis tāvam, kas beja lapnys baļtinavīts.
Voi, piec jiusu dūmu, ir kaids variants kai nūstabilizēt volūdu?
Piec īspiejis vaira radeit vysaidu tekstu. Par pīmāru, tymā pošā žurnolā “A12” (Sandra ir žurnala “A12” žurnaliste, aut. pīz), kai tik kaidā numerī pasaruoda drupeit vaira latgalisku tekstu, latgaliski roksta ari Jureits, šaļtim Anna Rancāne, tod nu skaiteituoju ir preteņzejis – tys ir interesanti, es lobpruot izlaseitu, bet es nasaprūtu. Skaidrys, ka, pyrmū reizi pajamūt latgaliskū tekstu, īs kai pa calmim. Vysleidz vysam jaunajam, kū mes vuicomēs, ir vajadzeiga seve pīspīsšona, tod tys palīk viņ par laika i pīroduma vaicuojumu. Golvonais, lai cylvāks jau caur asūšim tekstim radz, ka itamā volūdā, kas varbyut suokumā apgiuta viņ kai sarunvolūda, var radeit interesantus i kvalitativus tekstus par kū ni gribi.
Ir uzskots, ka Latgolys kulturys dzeivē nikas jau nanūteik…
Tai nadreikst saceit, pasaverūt koč voi tymā pošā lakuga.lv – cik ir vysaidu nūtikšonu i aktivitašu. Tok lela problema ir tymā, ka vysai cieški da školu itei informaceja nadaīt. Daudzi bārni (školāni), gudrai sokūt, varātu palikt par latgalīšu kulturys patārātuojim, a jī vyspuor nav informāti par nūtikšonom Latgolā. Niupat beja 17. atkluotuo latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade, prīca, ka itūreiz beja septenis komandys, “Vuolyudzānu“ žurejis cylvāki, kai Guntis i Kristaps Rasimi, Jurs Viļums, Anna Rancāne, ar sovu pīmāru paruoda, kai ar lapnumu var nest sovu latgaliskumu. Viņ juobyun kluotyn.
Reiz Maruta Latkovska stuosteja, ka laikrokstam “Vietējā Latgales avīze” raudzejuse dazynuot puisi nu Latgolys, kurs TV spēlē “Gudrs, vēl gudrāks” tuoli tics, i pavaicuot, kaida ir juo attīksme pret Latgolu i latgaliskū. Par puorsteigumu jai, jis atbiļdiejs, ka latgalīšu volūda sasaglobuojuse viņ bazneicā i lyugšonu gruomotuos, pādejūs godu dasmytus latgalīšu kulturā nikas jauns nav nūtics. Cīš īspiejams, ka taidu cylvāku ir gona daudz, tys zeimoj situaceju, ka daudzi dzeivoj taidā slāgtā informacejis burbulī. Itys redzīņs, ka pi myusu jau nikas nanūteik, sasaglobuojs vēļ nu padūmu laiku, tī, koč kur Parīzē, varbyut Reigā, nūteik vyss, ite pi myusu – nikas. Ir izaveiduojs aizsprīdums – ka te vītejī koč kū dora, tys vyss byus nainteresants i zamā leiminī. Mums ir koč kaids napylnvierteibys komplekss, ka pošu dareitais nav tikpat cīnejams i gūduojams kai puornūvodnīku.
Škārsteiklā ceļoj redzīņs, ka Latgolai i latgalīšim ir ideņtitatis krīze – tradicionaluo zylūs azaru zeme pret myusdīneigū pasauli.
Es itymā gadīnī naradzu pretrunys ci problemys. Nav taidys universaluos latgalīšu mārauklys, kū mes sovā storpā asam atškireiguoki, tū interesantuoki. Pīmāram, literatura ari ir interesanta tod, kod kotrys autors puorstuov sovu stilu i tematiku. Navajadzātu byut tai, ka, izdzieržūt vuordu salykumu “latgalīšu literatura”, cylvākam pruotā īt viņ stereotips – ā, jī tī vysi roksta par sovim zylajim azarim i bryunajim muolim. Kotru lītu var atteisteit atbylstūši jaunim laikim. Volūda var byut škārsteiklā, niule latgaliski roda ari datorspēlis (tys otkon ir Ilgys Šuplinskys lauceņš). Byuteibā latgalisku saturu var īlikt kotrā lītā, kas mums ir svareiga, pat vacūs vuordus var īdzeivynuot koč kaidūs jaunūs nūsaukumūs, jī var dzeivuot, nasūt gon senejū semantiku, gon jaunū. Vyss atkareigs nu kotra poša.
Paļdis par sarunu!


c: text/html

text:
Vasals!
Ka Tu esi atraktivs, komunikabls i struodot grybūšs aktivists, tod ej i pīsavīnoj myusu Daugovpiļs biroja pulkam!
Latgolys Studentu centrs ir sabīdriska organizaceja, kas apvīnoj studejūšus i studejis beigušus jaunīšus, kurim interesej latgalīšu kultura i kuri aktivi īzasaistuos tuos saglobuošonā.
LgSC Daugovpiļs biroja mierki ir popularizēt latgalīšu kulturu Daugovpilī, īsaisteit latgaliskuos aktivitatēs Daugovpiļs jaunīšus i studentus, reikuot dažaidus kulturys pasuokumus, apvuiceibys, raksteit projektus i.c.
LgSC aicynoj breivpruoteigajā dorbā:
– web dizaineri –
Tovūs pīnuokumūs byutu afišu, logo i bukletu taiseišona;
– sātys lopys administratoru –
Tovūs pīnuokumūs byutu jaunuokuos informacejis īvītuošona LgSC lopys sadaļuos;(lobys angļu volūdys zynuošonys mes uzskateisim par Tovu prīkšrūceibu);
– žurnalistu –
Tovūs pīnuokumūs byutu Daugovpiļs biroja nūtykumu atspūguļuojums, intervejis, kai ari dažaidi roksti latgalīšu ziņu portalam (lakuga.lv).
Breivpruoteigūs dorba praksis vītys teik pīduovotys izmontojūt NVA programu „Atbalsts jauniešu brīvprātīgajam darbam”. Ituos programys ītvorūs teik slāgts leigums iz 6 mienešim i moksuota stipendeja 57 Euro apmārā.
Ka Tevi tys uzrunuoja i esi nūliems pīsavīnuot myusim, tod roksti iz: daugovpils@lgsc.lv

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Sasajiemu sataiseit ite div jaunys sadalis: dzīsmis i aforismus. Informaceja tik pa dalei muni. Tok varbyut ari cytim nūder daļa nu munā datorā nazcik godu laikā sakruotuos informacejis.
Kurs gryb publicēt iz papeira, lai meklej olūtūs. Partū ka daļa ak jau nazkod ir bejuši publiceiti. Tik kas zyna, kod i kur.
A elektroniskai i apsveikumu lītuošonai lobuok itai nikai nikai. Partū ka šaļtim ruodīs – kuo nav teiklā, tuo nav i pasaulī.
Bez tuo – nav jau kaida konkreta autora, a tautys radeits monts. Koč kaids autors i izkass, apdarynuojs, publiciejs. Tai i es izkašu, apdarynoju i publiceju.
Parkū folklora navar tikt puorstuosteita ari teiklā?
Īmeslis itai dūmai i dareišonai vīns – nav dīnys, kod nu Gūglis ciocis maklātuoja iz itū dīnrokstu naatīt kaids dzīšmu i aforismu voi, vēļ vaira, latgalīšu dzīšmu i aforismu maklātuojs.
Vyss gon tapšonys stadejā. Vaira nav kai ir. Tok tei lobojama līta. 😀
Kai vacā gudreibā saceits: acs dorba nūsabeida, rūkys padareja. I bez prācys nav tykuma.


text:
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj jaunīšus da 11.augusta dasasaceit daleibai seminarā „Atzolys”, kurs nu 18. da 21. augustam nūtiks gostu sātā „Višķezers”.
Seminara “Atzolys” mierkis ir veicynuot jaunīšu aktivu īsasaisteišonu demokratejis i piļsūniskys sabīdreibys veiduošonā, tūs izgleitojūt vaicuojumūs, kuri saisteiti ar socialekonomiskim faktorim i Latgolys regiona sovpateibom. Seminarā pīsadaleis vairuoki eksperti i lektori, uzjiemieji, pošvaļdeibu jaunuotnis darbinīki. Apvuiceibu laikā četru dīnu garumā jaunīši sajims nūdereigu informaceju i vareibu attteisteit sovys piļsūniskuos prasmis, tiks taiseiti ari video par piļsūniskumu i iniciativom.
Daleiba seminarā „Atzolys” ir bezmoksys, nu ir īrūbežuots dalinīku skaits, par tū jaunīšus vacumā nu 18 leidz 25 godim aicynoj jau sovlaiceigi syuteit motivacejis viestuli iz e-postu:daugovpils@lgsc.lv, nūruodūt tematu “Atzolys”.
Seminaru i projekta nūtikšonu finansej Sabīdreibys integracejis fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzeklim.
Vaira dazynuošonys: Jurs Kučinskis, 22187649.


text:
Ituo goda tema konkursam „Tu ej… un speidi./ Tu gaismeņu tymsumā nes” jaunajim literatim beja radejuse interesi, i konkursa reikuotuoji prīcojās, ka jaunīši pīsadaleja i atsasauce aicynuojumam raksteit i dūmuot. Kai roksta Rušuonys pamatškolys 8. klasis školneica Anita Gžibovska: „Naaizmierstule beja kai saulis spaits i neizsmeļūša labesteibys i izpaleidzeibys oka ļaudim, kurūs jei satyka.”
Konkursa nūslāguma īvodā Aglyunys vydsškolys direktore Lideja Šatilova atzeimuoja: „Maņ prīca, ka itūgod jius asat izgaismuojuši Aglyunys vydsškolu i Aglyunys nūvodu!” Kai apstirpynuojums itim vuordim ir konkursa dorbu statistika – žureja, kurys sastuovā beja Aglyunys vydsškolys školuotuoja Monika Pušņakova, Maizis muzeja vadeituoja Vija Ancāne, školuotuoja Valentina Ondzule, Aglyunys internatvydsškolys direktors i nūvoda dūmis deputats Didzis Vonogs, Aglyunys internatvydsškolys školuotuoja Anita Vaivode, zeimiejumus viertieja Aglyunys vydsškolys školuotuoja Vija Kovaļova, DMV „Saules skola” gleznuošonys školuotuoja Dace Abricka i DMV „Saules skola” Aglyunys bārnu muokslys školys koordinatore Kristīne Junkele, īsapazyna ar 154 rodūšajim dorbim i 35 ilustracejom nu 28 školom dažaiduos Latgolys vītos – nu Atašīnis, Bolvim, Brīžucīma, Biržu, Ciblys, Dagdys, Dravnīkim, Gaigalovys, Gaļānim, Izvaltys, Jersikys, Kuorsovys, Maltys, Peliečim, Prīkulim, Prīzmolys, Rībenim, Rušuonys, Seiļukolna, Škeltovys, Zilupis, kai ari Aglyunys.
Sovys gaismys izpratnis idejis školāni ir pauduši vysu dažaiduokom puordūmu variacejom, nu Preiļu 2. vydsškolys 11. klasis školnīks Artūrs Livmans roksta: „Saprūtu, ka vyss ir manī – kai īšu, kai dareišu, kai speidiešu i kaidu gaismu izstaruošu…”
Tematiski 5.-7. klašu školāni raksteja par styprajim cylvākim sovā dzeivē – muoti, pi kurys var sasajust drūšeibā, audžumuoti, babu, kurei itymā dzeivē ir kai sorgeņgeļs i vuica meiļuot Dīveņu, prīca ir ari par saimi, kurymā vairojās gaisma, kai ari lapnums par Latgolu, kurā, kai izaruod, dzeivoj vysu gudruokī ļauds.
8. – 9. klašu grupā školāni pīsavierse personeibys izzinis ceļam, izeimūt cauro lobūs dorbu pasauļam, pieteja, kai Latveju var izgluobt nu „kreizis” pūsta, izteice lapnumu par myusu vaļsts gaismys nesiejim – uorstim, zemnīkim, sportistim, školuotuojim, krystamuoti Ligitu i darbeigū Natalejis kundzi, stuosteja ari par cylvāku „īškejū starojumu”, kurīs paleidz tikt puori vysom gryuteibom, jo itys pots cylvāks patīseibā ir pērle, lāpa, kurai juospeid dzeivis tymsajuos šaļtīs. Konkursa reikuotuojim ruodejuos interesanti, ka itymā grupā školāni ari pīsavierš sarunom ar eņgelim, dīnysgruomotu, sirdsgaismys nesieju māmeņu i vaciku, ar kurim var sēdēt iz pīna gaļdeņa ceļa muolā i ēst „Gūtenis”.
10. – 12. klašu grupys dorbūs beja vārojami pozitivys gaismys mekliejumi „lelajā dzeivis duorzā”, kur meit pateiceibys vuordi babai, dzeivis filozifiskys gruomotys īstudiešona. Latvejis mīlesteiba, sevs izpiete, gaismys tadeišona tymsā, meiļumvuordi mozajai muoseņai, kurei ir „suorta ūdzeņa zaļā zareņā”, kai ari izkuopšona kolnā, kur, Ciblys vydsškolys 12. klasis školneicys Solvitys Nalivaiko vuordim runojūt, „dvēsele pasaceļ spuornūs”. Skaitūt dorbus, žurejai beja prīca par tū, ka Latvejā ir cik daudzi pozitivi dūmojūšu školānu.
Žurejis viertejumā 5. – 7. klašu grupā 1. vīta tyka daškierta Santai Zukulei (Prīkuļu pamatškolys 7. kl.), 2. vīta – Loretai Adamovičai (Bruoļu Skryndu Atašīnis všk. 6.kl.), 3. vīta – Madarai Seilei (Biržu pamatšk. 6.kl.), atzineibys sajieme Nadežda Barkovska i Ilze Maksimova (obejis nu Aglyunys internatvšk. 6.kl.), Amanda Repša-Kondratjeva (Aglyunys všk. 6.kl.), Ieva Terēza Labinska (Jersikys pamatšk. 5.kl.), Agnese Patmalniece (Kuorsovys všk. 5.kl.), Megija Streļča (Kuorsovys všk. 7.kl.), Rihards Gribusts (Preiļu 1. pamatšk. 7. kl.), Kristiāna Skutele (Prīkuļu pamatšk. 7. kl.), Diāna Kazakeviča (Prīžmolys pamatšk. 7. kl.), Mareks Cakuls (Rībeņu všk. 5. kl.), Aleksandra Pīķe (Škeltovys pamatšk.7. kl.), Ērika Nagle (Zilupis všk. 5. kl.). Par ilustracejom 1. v. daškierta Katei Tumovai (Aglyunys všk. 7. kl.), 2. v. – Elīnai Madelānei (Maltys 1. všk. 5. kl.), 3. v. – Kristīnei Kovaļkovai (Aglonas všk. 7. kl.), atzineibys sajieme Loreta Čerpakovska (Aglyunys všk. 7. kl.), Agnese Japiņa (Izvaltys pamatšk. 6. kl.).
8. – 9. klašu grupā 1. vīta tyka daškierta Katrīnai Barševskai (Izvaltys pamatšk. 8. kl.), 2. v. – Astrīdai Ostrovskai (Izvaltys pamatšk. 9. kl.), 3. v. – Mārim Rimdžam (Aglyunys internatvšk. 9. kl.) i Teklai Marijai Labinskai (Jersikas pamatšk. 9. kl.), atzineibys sajieme Samanta Smirnova (Aglyunys všk. 9. kl.), Antra Mačāne i Agnese Nikandrova (obejis – Bolvu Amatnīceibys všk. 8. kl.), Viktorija Zakarkeviča i Marta Suharevska (obejis – Gaigalovys pamatšk. 8. kl.), Linda Trule (Izvaltys pamatšk. 9. kl.), Aiva Lazdāne (Jersikys pamatšk. 8. kl.), Jolanta Nalivaiko (Kuorsovys všk. 8. kl.), Zane Čerpakovska (Preiļu 1. pamatšk. 9. kl.), Laine Giluče (Prīkuļu pamatšk. 8. kl.), Ērika Gribonika i Sintija Kozule (obejis – Prīkuļu pamatšk. 9. kl.), Andra Struka (Rībeņu všk. 9. kl.), Linda Priževoite (Seiļukolna pamatšk. 8. kl.). Par ilustracejom 1. vīta netyka daškierta, 2. v. – Lindai Martinsonei (Kuorsovys všk. 8.b kl.), 3. v. – Sandrai Bulei (Zilupis všk. 8.c kl.), atzineiba – Erīnai Sladzei (Aglyunys Katuoļu ģimnaz. 8. kl.).
10. – 12. klašu grupā 1. vīta tyka daškierta Diānai Pēterānei (Aglyunys internatvšk. 11. kl.), 2. v. – Solvitai Nalivaiko (Ciblys všk. 12. kl.), 3. v. – Sanitai Dombrovskai (Aglyunys internatvšk. 11. kl.) i Liānai Putānei (Aglyunys všk. 12. kl.), atzineibys sajieme Anda Abuže (Aglyunys internātvšk. 11. kl.), Renāte Katriča (Aglyunys internatvšk. 10. kl.), Žaneta Nikiforova (Aglyunys internatvšk. 12. kl.), Rihards Savitskis (Aglyunys všk. 12. kl.), Anta Zujeva (Ciblys všk. 11. kl.), Linda Pastare i Madara Nogda (obejis – Kuorsovys všk. 10. kl.), Irita Kovalenoka i Laura Pauliņa (obejis – Maltys 1. všk. 10. kl.), Līga Sondore (Preiļu 2. všk. 12. kl.), Artūrs Livmans (Preiļu 2. všk. 11. kl.), Laura Golubeva (Rībeņu všk. 10. kl.). Par ilustracejom 1. vietu iegīve Inta Valaine (Aglyunys všk. 10. kl.), 2. v. – Irita Kovalenoka (Maltys 1. všk. 10. a kl.), 3. v. – Dace Valaine (Aglyunys všk. 10. b kl.), atzineibu sajieme Viktorija Mičule (Aglyunys všk. 10. b kl.).
Bolvys – gruomotys, sveceitis, pučis i diplomus konkursa nūslāgumā sajieme ari konkursa dalinīku izticamuokī ceļabīdri rodūšūs dorbu dareišonys ceļā – jūs školuotuoji.
Konkursa reikuotuoji soka lelu paļdis vysim atbaļsteituojim i sponsorim – Aglyunys nūvoda dūmei, izjiemiejam Arturam Gražuļam, Maizis muzeja vadeituojai Vijai Ancānei, SEB bankai, Hipoteku bankai, Rēzeknis Augstškolai, Daugovpiļs Universitatei, Aglyunys Bazilikai, Aglyunys nūvoda centralajai bibliotekai, Aglyunys nūvoda sīvīšu bīdreibai „Neaizmirstules”, prīsteram Aigaram Bernānam, Aglyunys vydsškolys vacuoku padūmei, atraktivajam muzikim, Saeimys deputatu sveicīņu nesiejam Juram Vucānam, Zvaigznei ABC i tuos vadeituojai Vijai Kilbokai, Aglyunys nūvoda UAC i tuo vadeituojai Inārai Gražulei, Andrejam Stremjanovam, SIA „Salang”, popgrupai „Mala” i gitaristim, Aglyunys vydsškolys kolektivam i direktorei Lidejai Šatilovai. Kai saceja Aglyunys Maizis muzeja vadeituoja Vija Ancāne: „Kaids lels prīks, ka vysi sponsori ir palykuši izticeigi itam konkursam!”
Pasuocīņa nūslāgumā piec kūpdzīsmis „Pi Dīveņa gari goldi” konkursa dalinīki, atbaļsteituoji i reikuotuoji puļciejuos Aglyunys vydsškolys ādamzalā, kab pi čaja kruškys aplīcynuotu gataveibu sasatikt jau 8. rodūšūs dorbu konkursā i nūslāguma pasuocīnī, kurā vysus otkon puļcēs latvīšu volūdys i literatorys školuotuoja Monika Pušņakova. Juoatzeimoj, ka konkurss sovā septeituos darbeibys godā Aglyunys vydsškolys školuotuojis Monikys Pušņakovys sirdsdorbs ir īgivs ari latgalīšu kulturys Goda bolvu „Boņuks” kai 2011. goda „Lobuokais latgaliskais pasuocīņs školā”.
LaKuGa marta mienesī publicieja konkursā īsnāgtūs latgaliskūs dorbus, kas vēļ arviņ ir puorskaitami portalā.


text:
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu “Pi myusim Latgolā!”.
Catūrtdiņ raidejums kūpā ar folklorys kūpu “Egle” nu Viļakys nūvoda Medņovys pogosta izzynoj seņ aizmierstys vosorys saulgrīžu tradicejis.
Pīktdiņ raidejums gastej Seiļukolnā pi jaunuo lauksaiminīka Juoņa Čaunāna, kurs paraleli dorbam saimisteibā ir arī kaisleigs medinīks.
Raidejumu “Pi myusim Latgolā” klausīs:
Diveju krostu radejā – catūrtdiņ 16.30, pīktdiņ 18.30 (atkuortuojums)
Latgolys radejā – pīktdiņ 11.05, pīktdiņ 16.30 (atkuortuojums), svātdiņ 11.00, pyrmūdiņ 14.30 (atkuortuojums)
Radejā “Ef-Ei” – pīktdiņ 15.30, sastdiņ 14.30 (atkuortuojums)
Radejā Marija Latveja – pīktdiņ 12.10, sastdiņ 9.00
Vysus raidejumus sevkurā laikā var nūsaklauseit ari LaKuGā.


text:
Nasaverūt iz tū, ka laika apstuokli šudiņ beja vīnkuorši krimināli, iz LgSC reikuotū “Peintbola turniru” sasavuoce 5 komandys pa 5 studentim kotrā. 🙂 Vysu cīņu vysim dalinīkim i organizatorim! Ļauds, kurim pateik ekstrēmys dzelys, nabaida nikas. 😉 Paraleli peintbola spēlem, komandys varēja puorbaudeit sovus spākus šaušonā ar lūku. Turnirs ir turinirs i kotruos sacenseibuos ir […]
Nu ituo goda 2. augusta leidz 6. augustam Preiļūs nūtyka „Atzolys” – jau sastū godu piec kuortys bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” reikuots izgleitojūšs seminars Latgolys jaunīšim. Seminaru reikoj latgalīšu studenti deļ jaunīšu, kam ir interese par Latgolu i latgalīšu volūdu, literaturu, viesturi, kulturu. Na par veļti „Atzolu” moto ir Kazimira Skryndys vuordi: „Iz tom jaunom atlasem lai ir […]
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini. Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj […]
Ceru, ka vosora Jiusim ir izadavuse, saule smaida i leits gluostej, sīns jau pyunē, buļbys jau zīd i vyspuor vyss īt nu rūkys. 🙂 Ka ni cytaiž, lai smaida dzaltoni moskviči i vyss kas cyts! Pādejuos šaļts pīduovuojums. Spontanuos idejis. 🙂 Mežcīmā šūvokor dasu bals: sasatikšona ar dasom i pasiedeišonu. 🙂 Ap 18:00 ak jau. […]
Minskys studentu etnografiskuo bīdreiba īlyudz iz vosorys nūmetnem ļauds nu LgSC. Bīdreiba dorbojās Boltkrīvejā, jī pīsadalēja myusu Zīmys školā decembrī. Juļa beiguos ir senejūs omotu apvuiceibys nūmetnis: ausšona meitom, kūka dorbi puišim. Paguojušajā vosorā mes ar Vitu Brišku pīsadalējem taidā nūmetnē. Beja interesnai i apgiut jaunu dorbu, i sasatikt, sasapazeit ar boltkrīvu jaunīšim. Ka ir […]
pareizuok sokūt, kartenis piec LgSC kūpsapuļcis beigu. kod leluokuo daļa vēļ beja iz vītys i apsasprīde par idejom, īcerem, dorbim i dareituojim. i kod jau guoja prūm pamazeņam. Leidzeigī roksti:Dasu bals Mežcīmāinfo LgSC 04.03.2009.Zīmys škola latgalīšim Sibira soltumūsLgSC aizsuoc jaunu projektu deļ jaunīšu “Dubnas pieraksti”Izdūts kruosojams dzejūļu kruojoms latgaliski “Linejis”


text:
- Home
- JANA
Sale Shoes - Heels - Outlet Online Shoes - Mules & Clogs Shoes Ballet Pumps
- Classic Ballet Pumps Shoes Flats & Lace-Ups - Brogues & Lace-Ups - Loafers Shoes Heels - Classic Heels
- Wedges Shoes Sandals - Flip Flops & Thong Sandals - Platform Sandals - Strappy Sandals - Wedge Sandals
- Jeffery West
- KENDALL KYLIE
- Naturino
- Nike
Boy - Casual - Football - Skateboard - Sneaker - Sport shoes Girl - Ankle boots
- Casual - Sandals - Sneaker - Sport shoes Men - Ankle boots - Basketball - Flip flops
- Football - Running shoes - Sandals - Sport shoes - Tennis - Trainers Women - Ankle boots
- Mules & clogs - Running shoes - Sport shoes - Tennis - Trainers
- Puma
Kids Football Boots - Puma Evopower - Puma Evospeed Kids High Tops Shoes - Puma 1948 - Puma Liza - Puma Rebound Kids Running Shoes - Puma Carson Runner - Puma Descendant - Puma Flare - Puma Ignite - Puma Sequence V2 Kids Spike Shoes - Puma Evospeed Kids Trainers - Puma 1948 - Puma Axis V4 - Puma Basket - Puma Cabana Racer - Puma Carson Runner - Puma Court - Puma Drift Cat 5 - Puma Elsu V2 - Puma Ferrari - Puma Flare - Puma Icra Evo - Puma Sequence V2 - Puma Smash - Puma St Runner - Puma St Trainer Evo - Puma Stepfleex - Puma Suede - Puma Trinomic Blaze - Puma Trinomic R698 - Puma Trinomic Xt - Puma Xt S Kids Training Shoes - Puma Evopower - Puma Evospeed Mens Football Boots - Puma Esito Classico - Puma Evopower - Puma Evospeed - Puma King
- Puma Liga - Puma Outdoor Mens Golf Shoes - Puma Biodrive - Puma Biofly - Puma Monolite - Puma Titanlite - Puma Titantour Ignite Mens High Tops Shoes - Puma Bmw - Puma Boris Becker - Puma Carson Runner - Puma Ferrari - Puma Mercedes Amg Petronas - Puma Rebound - Puma Sky II Mens Running Shoes - Puma Burst - Puma Carson Runner - Puma Descendant - Puma Faas - Puma Flare - Puma Ignite - Puma Nrgy V2 - Puma Speed 1000 - Puma Speed 300 - Puma Speed 600 Mens Safety Shoes - Puma Outdoor - Puma S1p - Puma S3 Mens Sandals - Puma Divecat - Puma Epic Flip V2 - Puma First Flip - Puma Leadcat - Puma Popcat - Puma Purecat - Puma Starcat - Puma Sun Flip Mens Spike Shoes - Puma Evospeed - Puma Usain Bolt Mens Trainers - Puma 698 Ignite
- Puma Aryl - Puma Basket - Puma Bmw - Puma Civilian Sl - Puma Court - Puma Disc Sleeve Ignite - Puma Drift Cat 5 - Puma Elsu V2 - Puma Evolution Trinomic - Puma Ferrari - Puma Flexracer - Puma Guard Demi - Puma Heritage - Puma Ignite - Puma Lopro Catskil - Puma Match - Puma Mercedes Amg Petronas - Puma Outdoor - Puma Red Bull - Puma Redon Move - Puma Roma Basic - Puma Smash - Puma Speed Cat - Puma St Runner - Puma St Trainer Evo - Puma Star Crftd - Puma Suede - Puma Trinomic Blaze - Puma Trinomic R698 - Puma Trinomic Xt - Puma Turin - Puma Tx-3 Up - Puma Xt 0 Mens Training Shoes - Puma Classico - Puma Evopower - Puma Evospeed - Puma Ignite Womens Ballerina Shoes - Puma Bixley Glamm - Puma Ferrari - Puma Modern Soleil Womens Golf Shoes - Puma Biopro - Puma Faas
- Puma Monolite Womens High Tops Shoes - Puma Eskiva - Puma Sky II - Puma Vikky Womens Running Shoes - Puma Burst - Puma Carson - Puma Carson Runner - Puma Descendant - Puma Faas - Puma Flare - Puma Ignite - Puma Nrgy V2 - Puma Speed 1000 - Puma Speed 300 - Puma Speed 600 Womens Sandals - Puma First Flip Womens Spike Shoes - Puma Evospeed Womens Trainers - Puma 1948 - Puma 698 Ignite - Puma Aryl - Puma Basket - Puma Carson Runner - Puma Disc Sleeve Ignite - Puma Eskiva - Puma Future Cat S1 - Puma Ignite - Puma Match - Puma Modern Soleil - Puma Roma Basic - Puma Smash - Puma Soleil V2 - Puma Suede - Puma Trinomic Blaze - Puma Trinomic R698 - Puma Trinomic Xt - Puma Vikky Womens Training Shoes - Puma Ignite
- Supra
- Vagabond


text:
Maja beiguos skaiteituojim sevi dasoka jauns Latgolys regiona medejs JaunaTelpa.lv. Tymā byus atrūnama interesanta i izgleitojūša informaceja par svareigū i aktualū Latgolys nūvodūs, informej portala redakceja.
JaunaTelpa.lv stuosteis par dzeivi Latgolys regionā – īvāruojamys kulturys nūtikšonys, sasnāgumi sportā, īdvasmojūšys idejis, bizness i tuo vysa pamatā cylvāks, kurs dora. Latgola ir regions, kas ir peļnejs kvalitativu i saturisku platformu, kur sevkurs var rast informaceju, kas paruoda Latgolu šudiņ.
Dorba komanda gryb izveiduot sarunu telpu ar skaiteituojim i kūpā veiduot aktualūs ziņu plyusmu, tai ījamūt nūzeimeigu lūmu kūpejā Latgolys regiona ziņu kulturys izaugsmē.


text:
1. A. 1260. A. G a r i - J u o n e n o 76. g. v e c ā K. Š k a p a r a D o m o p o l ē. L a t v j u k u l t ū r a s k r ā j u m s.
Reizi treis krīvi sasarunuoja ījaukt maizi, jī pajēmja myltu maisu, aiznesja uz upes molu, atsasāda uz krosta pi upes un atraisīja maisu. Divi bēŗa myltus yudinī un trešais maisīja yudini, lai mylti nasaīt klučkuos. Treis krīvi struoduoja nūsveiduši, sajaukuši vysus myltus yudinī, jī gribēja suokt ēst, bet drusku nūgaidīja, atsapyutja. Cykom jī sēdēja, mylti sagrima upes dybynā. Kū nyu darīt? Nūsprīdja vysi treis izdzert yudini nu upes. Suoka dzert - dzer, dzer, bet upes izdzert navar. Tod vīns soka: "Paga, es laisšūs dybynā."
Un jis īzalaidja upes dybynā, palykušī uz krosta klīdz: "Naapēd vīns pats vysas maizes, atstuoj myusim ari drusku!"
Nasagaidījuši atpakaļ nūgrimušuo drauga, laižās ūtrs yudinī maizes āstu. Palīk nyu uz krosta tikai vīns : "Naapēdit jyus tur divējūs vysas maizes, atstuojit man ari drusku!" klīdz trešais, bet nu upes nikaidas atbiļdes nava. Laižās i trešais yudinī maizes āstu. Tai vysi treis i nūsleika vīns pēc ūtra.


text:
Vīns nav dareituojs! Ej pulkā!
Ka gribi pīsadaleit prīcā i dorbā, nasiedi sātā!
Pa vīnam mes asam pa vīnam, a kūpā – draugi i dūmubīdri, kas var kolnus guozt, pasauli redzēt i puormaineit.
Ka gribi īsastuot bīdreibā, vaicoj tyvuokuo regionaluo biroja vadeituojam voi vaļdei!
Nu LgSC statutu:
Bīdreibā īsastuot var sevkura reiceibspiejeiga fiziska persona, kam ir interese par bīdreibys dorbu i ir saistūši juos mierki i statuti, īsnīdzūt rakstisku pīsacejumu, kū atbolsta div LgSC bīdri.
Par jaunūs bīdru pījimšonu lem LgSC vaļde.
Atej gostūs i apsaver, kas asam mes, i pastuosti par sevi.
Paprosi biroja vadeituojam i pīroksti īsnīgumu.
Daboj diveju LgSC bīdru atbolstu.
Tyvuokajā vaļdis sēdē apsavērsim Tovu īsnīgumu, pījimsim lāmumu i padūsim Tev par tū zini!


text:
18. decembrī gostūs aicynoj jau tradicionalais Adventa laika La-La-Dra (Latgalīts latgalīšam draugs) pasuocīņs Raiņa sātā Berkenelē (Birkineli, Daugpiļs nūvods) ar muzykalim i literarim prīšknasumim, zeiļu kopeju i peirāgim. Leidzeigī roksti:“Taiseits Latgolā” koncerts ReigāLatvejis Avīzis roksts par latgalīšu literaturuUobeļduorzs 2011Muzykys Skrytuļs“Agruo pavasara” obrozi
Iz muzykali latgalisku nakti “Taiseits Latgolā” 9. decembrī “LMA Studentu klubā” Reigā aicynoj latgalīšu grupys “Dabasu Durovys”, “Krampis”, “Green Novice” i dzīduotuoja Laura Bicāne. Īeja klubā nu 21:00, īejis moksa iz pasuocīni 2 lati. Dabasu Durovys – pošu reizi vīna nu aktivuokojom latgalīšu grupom, kas rodusīs 2006. goda suokumā Daugpilī. “Dabasu Durovu” stilu var definēt […]
Piec treju godu klusiešonys itymā vosorā 16.julī Daugovpiļs nūvoda Leiksnā otkon nūtiks visim tik labi īpazeitais myusu dīnu latgaliskuos muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs”. Daleibu pasuokumā pīsacejuse popularuo grupa “Dabasu Durovys” i pādejuo laika atzeituokais latgalīšu muzykants Sovvaļnīks, kai ari „Green Novice”, „Metrs”, Eriņu-Vorkaļu saime, „Krampis”, „Inlay”, „Afterdream”, „D-Light”, kai ari vokora koncertā pīsadaleis Guntra Kuzmina, […]
Nu šudiņdīnys vasalu (voi ari tikai) nedeļu ekskluzivā veidā ar “Atlaižu kluba” i Latgolys Studentu centra starpnīceibu, taišni Tev pīeimams latgalīšu rokmuziķa Sovvaļnīka jaunais (nu jau ūtrais piec skaita) albums “Bolts susātivs”. Albumu pierc škārsteiklā, bet sajem kaidā nu LgSC birojim Reigā, Rēzeknē ci Daugovpilī. Albumu meklej ite: http://www.atlaizuklubs.lv/lv/offer/ekskluzivi-tikai-atlaizuklubs-lv-latgaliesu-rokmuzika-sovvalnika-dubultais-cd-jaunais/ Vairadazynuošonai par “Boltu susātivu”: Godu mejā […]
9. novembra vokorā bufete-skaiteitova „Pie Humberta” kliva par sovpateigu geografejis stuņdis nūrisis vītu ar golvonū stuņdis temu – Muzykaluo geografeja: Viļāni i Varakļāni. Tys deļ tuo, ka Latgolys Studentu centrs ar itū vokoru aizsuoka jaunu projektu „Muzykaluo geografeja”, kura ideja ir caur muzykalu Latgolys jaunīšu aktivitatem drupeit vaira izzinuot par Latgolys vītom, kai ari vaira […]
21.10. 14.00 “Latgolys Studentu centra” Rēzeknis birojs Rēzeknē Atbreivuošonys alejā 115. 314. kab. aicynoj iz muzykalu latgalīšu dzīšmu pasuocīni „Leigonais kliņgers”. Sadzīdūosim vysi kūpā, vērsimīs latgalīšu dzīšmu videoklipus i vēļ, prūtama līta, čajs i kliņgers. Meili gaideiti! Leidzeigī roksti:LgSC meklej Rēzeknis biroja vadeituojuTykom pi sova Boņuka!Aizvadeita LgSC kūpsapuļceLa-La-Dra Berkenelē“Taiseits Latgolā” koncerts Reigā
Oktobrī bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” Reigā aizsuoks lekceju-pīredzis stuostu ciklu, kura laikā ar sovim pīredzis, veiksmis, zynuošonu stuostim i lekcejom daleisīs latgalīši, kas kasdīnī struodoj atbiļdeigūs i nūpītnūs omotūs, dorbojuos radūšuos jūmuos ci dora kaidys cytys interesantys lītys, zynuošonys par kurom varātu paleidzēt/nūderēt turpmuokuos gaituos ari cytim, golvonūkuort, studentim pīredzis giušonai. 12. oktobrī RTU (Reigys […]
16. septembrī kai Latgolys Studentu nedelis kulminacejis pasuocīņs klubā “Nabaklab” Reigā pyrmū reizi nūtyka studentu festivals “Studiņs 2010” (vaira dazynuošonai par pasuocīni ite), iz kuru puļcējās asūšī i bejušī studenti nu Reigys i cytom Latvejis molom. Festivalā uzastuoja i vysus prīcieja taidys grupys: “Sovvaļnīks”, “AK69”, “Dabasu Durovys”, “Green Novice”, “Crust”, “New Buzz” i par puorsteigumu […]
Grupa “Bez PVN” meklej leidzjutiejus SeMS raidiejuma īrokstam LTV7. Īroksts 11. augustā televizejā nu 16:30 da 18:00 stuņžu. Kai minimums vajag 10 ļauds, tok vīta atsarass i 50 cylvākim. Piec īroksta sūlej piecpasuokumu. 🙂 Ka Tu teic i gribi i ka Tev tuo vajag, pīsasoki Edeitei iz e-postu bezpvn@inbox.lv! Leidzeigī roksti:Kas byus Bukmuižā 22.junī? ĪLEIGUOŠONA!Podkāsts […]
Vasali vosorā! Pasaverit rokstu “Latvejis Viestnesī”. Varbyut ir kaidi komentari, vīdūkli? Voi varbyut ir napīcīšama kaida LgSC reakceja – atbiļdis roksts, diskuseja voi informativa akceja? LgSC vuordā vakar KKF tyka īsnīgti 7 projekti: – latgalīšu muzykys karaoke disks (Edeite Husare); – latgalīšu puosoku izlase “Tu soki. Es soku. Puosokys par krīzi” (Marita Papiņa); – Danieļa […]
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini. Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj […]
Jureits sūlej, ka byus koč kas leidzeigs kai paguojušajā godā… Tuoļuok informaceja nu juo: “Latgalīšu dzīsmis, danči, gunkurs i lobi ļauds jau trešū godu Latvejis skaistuokuo i solom boguotuokuo azara krostā!” – tys taids reklamys sauklis pyrmajā dalī varātu byut nalels koncerts pi pogosta padūmes estradī – “Latgalīts Latgalīšam Draugs” stilā. suokums apmāram 19:00. Koncertā […]
Gūds kam gūds, informaceju, ka pasuokums nūteik itū, ni cytu catūrtdiņ, izzynuoju tik laikam itū pīktdiņ. Da tuo laika mes i Googlis cioce dzeivuojom kai informacejis pūrā. I izzynuoju tik deļtuo, ka muzeja darbineica Siļva struodoj ari munā dorbā i pastuostēja. Cytaiž naboga cioce Google pīduovuoja obejus datumus. 😀 Tok ar vysu zynuošonu taipat bejom […]
Lakugā puorskaitieju, ka 19. martā 19:00 stuņdēs Reigā, Kongresu nomā, nūtiks bīdreibys “LR” reikuots Jezupa dīnys koncerts. Koncertā tiks spālātys tikai latgalīšu dzīsmis i pīsadaleis Bez PVN, Dabasu Durovys, Green Novice, Likteneigais pagrīzīņs iz Vainovu, Laimas Muzykanti, Dzyga, Patina, Patrioti.lg, Latgolys damu pops, Maskačkys spieļmani i cyti… Īeja par zīduojumim. Leidzeigī roksti:Vosorys izklaidis – idejis, […]


text:
Goda arhivs: 2014 »
Daugovpiļs teatram jauns logo i pyrmizruode
Paguojušais nedeļgols Daugovpiļs teatrī beja pīpiļdeits ar vairuokom zeimeigom nūtikšonom: jaunuo logo i foajē jaunizveiduotuo interjera prezentaceju i A. Eikborna lugys “Kā tā otra puse mīl” (režisors J. Jonelis) pyrmizruodi. Svineigā ceremonejā sadarbeibys partneru,Skaiteit vaira »
„Kas ir arheoloģija?” – jauns informativs izdavums
2014. godā Eiropys puorrūbežu projekta „Arheoloģija, vara un sabiedrība: līdzdalība arheoloģiskā mantojuma saglabāšana” ītvorūs izdūtajā serejā „Atslēga uz pagātni” izguojs arheologu Rūdolfa Brūža i Antonejis Vilcānis kūpdorbs “Kas ir arheoloģija?”. Informativuos brošurys sagataveišonai iSkaiteit vaira »
Rēzeknē atkluos Zitys Inčirauskienis izstuodi “Rokstu zeimis”
17. decembrī 15 stuņdēs Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks Zitys Inčirauskienis (Lītova) tekstilmuokslys izstuodis “Rokstu zeimis” atkluošona. Izstuode Rēzeknē apsaverama, pasasokūt sadarbeibai ar Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filiali i Viļņys MuokslysSkaiteit vaira »
“Volūdys vaicuojums”. 40. raidejums
Pyrms vairuoku godu “Latgolys Radejā” izskanieja cykla “Volūdys vaicuojums” raidejumi, kurus sagataveja žurnaliste Maruta Latkovska. Nu paguojušuo goda suoku raidejumu materialus var puorskaiteit žurnalā “Katōļu Dzeive”, nu niu vareiba ar tim īsapazeit dūta ariSkaiteit vaira »
Latgolys Kulturviesturis muzejā restaurāti 43 keramikys prīškmati
Decembrī ir nūsasliedzs Latgolys Kulturviesturis muzeja projekts “Latgolys keramikys kolekcejis saglobuošona. Vacmeistaru dorbu restauraceja. 2. kuorta”, tuo ītvorūs nu ituo gods maja ir restaurāti 43 keramikys prīškmati. Vairuokus godus pyrms muzeja rekonstrukcejis keramikys kolekcejaSkaiteit vaira »
Ceļojūšuo fotoizstuode “Latgolys bibliotekars – rodūšuma olūts” apsaverama Rēzeknē
Leidz 8. janvaram Rēzeknis Centraluos bibliotekys abonementā apsaverama ceļojūšuo fotoizstuode “Latgolys bibliotekars – rodūšuma olūts”, kas mudynoj bibliotekarā īraudzeit goreigi pīpiļdeitu, rodūšu i īdvasmys boguotu kulturas darbinīku. Izstuode itūvosor Daugovpilī tyka taiseita projekta “LatgolysSkaiteit vaira »
Kolnasāta 13. decembrī
Raidejumā itūreiz dzierdēsit sižetu par žurnala “Katōļu Dzeive” myužu, sarunu ar kinys “Segvārds Vientulis” režisoru Normundu Puci, sovukuort vuordineicā stuosts par gitaru veidim i izceļsmi. Raidejumu klausīs iteSkaiteit vaira »
Pi myusim Latgolā! – 12.12.2014. i 13.12.2014.
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitūs raidejumus “Pi myusim Latgolā!”. Pīktdinis raidejumā teik skaidruots, kas ir i kai Latgolā atsateita sociāluo uzjiemiejdarbeiba Sastdiņ raidejums gastej pi kaida pensionāta viesturis školuotuoja, kurs niu viesturi vuiceituSkaiteit vaira »
Latgalīts latgalīšam draugs Daugovpilī
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj Daugovpiļs latgalīšus draudzētīs i 17. decembrī sasatikt dzejiski – muzykalā pasuocīnī Daugovpilī LaLaDra aba „LATGALĪTS LATGALĪŠAM DRAUGS”. Pasuokuma gostus sevkurs var īprīcynuot ar kaidu dzīsmi ci dzejis ailem. Grybātuojim juodasasoka,Skaiteit vaira »
Bīdreiba “Asmu Latgalīts” aicynoj dasaceit pretendentus Latgolys Goda bolvai
2015. goda 31. janvarī 16.00 Preiļu nūvoda kulturys centrā (Raiņa bulvarī 28) nūtiks Latgolys Goda bolvys padūšonys pasuocīņs, kuru taisa bīdreiba “Asmu Latgalīts”. Bīdreiba “Asmu Latgalīts” izlāmuse apduovuot lobuokūs Latgolys dzeivuotojus, kuri ar sovuSkaiteit vaira »
Rēzeknē uzjam kinu par dzīduotuoju Aiju Rimšu
Dzīduotuojis Aijis Rimšys eisais, nu pīpiļdeitais myužs, spylgtuo personeiba, talants, naatkuortojamais bolss i dzīšmu teksti vys vēļ apžylbynoj i puorsteidz daudzus juos talanta cīneituojus i klauseituojus. Latgolys entuziastu grupa BIĻDIS itūšaļt struodoj pi kinysSkaiteit vaira »
Pi myusim Latgolā! – 11.12.2014.
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu “Pi myusim Latgolā!”. Catūrtdiņ raidejums stuosta par dzejnīkam i muokslinīkam Ontonam Kūkuojam veļteitajim pīminis pasuocīnim bārnim Raidejums “Pi myusim Latgolā” skaņ radejā “Ef-Ei” (FM 91,4 Rēzekne) iSkaiteit vaira »
Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeiba Reigā
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj latgaliski raksteit grybātuojus iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu 16.decembrī, 18 stuņdēs, Latgolys puorstuovnīceibā (Tūrņa īlā 4, III C). Bezmoksys nūdarbeiba paradzāta vysim, kas runoj latgaliski. Nav vajadzeigys īprīkšejuos zynuošonysSkaiteit vaira »
Pīktdiņ Daugovpiļs teatrī pyrmizruode
Pīktdiņ, 12. decembrī, 18.30 Daugovpiļs teatrī nūtiks A. Eikborna lugys “Kā tā otra puse mīl” (režisors J. Jonelis) pyrmizruode. Britu dramaturga A. Eikborna luga “Kā tā otra puse mīl” ir tulkuota 30 volūduos iSkaiteit vaira »


text:
Mieneša arhivs: June 2017 »
Karonhisake: “Cylvāki ir vyssmoguokuo narkotika”
Aiļu autore: Karonhisake Sagrīz dvieseli divūs lelūs gobolūs I paraugi, Kurs gobols lobuok garšoj ar svīkstu. Tik daudzi ļūbesteibys I tik moz laika. Dīvam žāļ, ka Mes poši asam laika ruodeituoji I tikšķamSkaiteit vaira »
Goda beiguos Rēzeknē nūtiks 10. latgalistikys konfereņce
30. novembrī i 1. decembrī Rēzeknē nūtiks 10. storptautyskuo latgalistikys konfereņce “Myusu dīnu latgalīšu volūda”, kas byus veļteita myusu dīnu latgalīšu raksteibys pyrmuos normativuos apsprīdis 110 godu jubilejai i niulenejūs raksteibys nūsacejumu desmit godim, informejSkaiteit vaira »
Interveja ar bibliotekari Daci Jakoveli
Myusu dīnuos vysaidūs normativajus aktūs i profeseju klasifikatorūs pasaruoda jaunys i naparostys profesejis, kurūs puorstuovi, ruodīs, sovu kasdīnu pavoda cīš dinamiskā ritmā, dorūt vysaidus aizraujūšus dorbus. Tok itūreiz Daugovpiļs Universitatis studeņte Dagnija Donāne sasatykaSkaiteit vaira »
“Kolnasāta” Juoņa dīnys nūskaņuos ar Rasmu i Gunāru Igaunim
Tepat aiz kaļneņa ir Vosorys saulgrīži, Juoņa dīna. “Kolnasātā” gastej muziki Rasma i Gunārs Igauni, sarunā ar jim var izzynuot, kai lobuok svieteit itūs svātkus. Raidejuma gosti pastreipoj, ka itymūs svātkūs nūzeimeigs ir gareigums,Skaiteit vaira »
Raidejums “Ir Latgale mūsu” viestej par maja dzīduojumim
Jākubpiļs “Radio 1” pīduovoj jaunu radejis raidejumu cyklu “Ir Latgale mūsu”. Pyrmajā raidejumā teik viesteits par maja dzīduojumim Latgolā. Pusgoda garumā raidejumā tiks stuosteits par Latgolys regionam rakstureigajom vierteibom, saglobuotajom tradicejom, kuruos Latgolu atškirSkaiteit vaira »
Vaicojūt Rēzeknis Pīna konservu kombinata viesturi
Roksta autors: Artūrs Āboliņš Rēzeknis Pīna konservu kombinats (RPKK) beja vīns nu leluokūs i atpazeistamuokūs ībīzynuotuo pīna ražuotuoju na tikai PSRS, bet ari vysā pasaulī. Kombinats sovu darbeibu suoce 1957. goda novembrī i beidzeSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” saruna ar uorstu Juoni Juknu
Eisai pyrma Medicinys darbinīku dīnys, kū atzeimojam trešajā juņa svātdīnē, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji sasatyka ar Juoni Juknu, kab dazynuotu, voi vīglai byut par uorstu. Juoņs Jukna ir kirurgs Rēzeknis slimineicā, lektors ReigysSkaiteit vaira »
Atsuoc skanēt latgalīšu muzykys kanals “Pīci latgalīši”
Pieci.lv i Latvejis Radejis Latgolys studeja nu 15. juņa pīduovoj muzykys kanalu “Pīci latgalīši”, kū var dzierdēt škārsteiklā. Itūšaļt škārsteikla kanalā “Pīci latgalīši” klauseituojim teik pīduovuoti 700 vysaiduoku žanru latgalīšu muzykys skaņdorbi, tok tūsSkaiteit vaira »
Lūznovys muiža aicynoj iz jau ūtrū Muokslys pikniku
16. julī Lūznovys muiža aicynoj nu jau iz ūtrū Muokslys pikniku – muokslu i garšu festivalu, kurymā vīnuvīt aicynuoti puļcētīs muokslys baudeituoji, sajiutu gordieži i eipašūs šaļteņu kolekcionari, kab ar muzykys, muokslys, dejis, garšuSkaiteit vaira »
Daugovpiļs nūvods aicynoj Juoņa dīnu svieteit Vyškūs
Ari itūgod leluokais Daugovpiļs nūvoda Juoņu svieteišonys pasuokums 23. junī nūtiks Vyšku breivdobys estradē. Kai informej pošvaļdeibys agenturys “TAKA” puorstuovi, pasuokuma ītvorūs paradzāts koncerts bals, ols i sīra degustaceja, zuoļu tierdzeņš, amatnīku i sātys ražuotuojuSkaiteit vaira »
Juoņa dīnys vokorā LTV1 varēs vērtīs izruodi “Latgola.lv 2”
Pošā Juoņa dīnys vokorā, 24. junī, 21.20, Latvejis Televizejis 1. kanalā “Teātris.zip” nūslēgs sovu pīktū sezonu ar Latvejis Nacionaluo teatra izruodi “Latgola.lv 2”, viestej informacejis televizejis sātyslopā. Kod nūleiguots i sagaideits jau mīreiguoks JuoņuSkaiteit vaira »
Sastdiņ Ludzu pīskandynuos Lelais Latgaļu tiergs
Tyvojūtīs Juoņa dīnai, Ludzā jau tradicionali teik svieteits Lelais Latgaļu tiergs. Itūgod tys Ludzys piļskolnu pīskandynuos sastdiņ, 17. junī, nu 10.00 da 16.00, informej Ludzys turisma informacejis centra puorstuovi. Itūgod tierga apmaklātuojus sagaida naSkaiteit vaira »
Atskots iz LgSC kinu vokoru Daugovpilī
23. majā bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” Daugovpiļs biroja jaunīši reikuoja pasuokumu “Kinu vokors Štabikā”. Kinu vokorā tyka ruodeita eiskinys “Pyrmī osni” pyrmuo sereja “Gambits 1917” i ūtrei sereja “Lauleibys”. Eiskinys pamatā izmontuotys viesturiskuos nūtikšonysSkaiteit vaira »
Nūsaklausi jaunū Latvejis Radejis raidejumu “Latgolys stuņde”
Kotru pīktdīni laikā nu 15.05 da 16.00 Latvejis Radejis 1 trejuos Latgolys frekveņcēs skanēs Latgolys multimedeju studejis veiduota programa, nu puorejuos LR1 frekveņcēs turpynuos skanēt īrostuo programa. Stuņdi garajā raidejumā “Latgolys stuņde” skanēs diskusejisSkaiteit vaira »


text:
Jau kurū godu naformalajā, nagudrajā i nanormali glaunajā pasuokumā sovejim i sovejūs sovejim “Tievanānu pavasars” aba “Tievanānu čulans” sasatiks latgalīšu literaturys autori i skaiteituoji, muzykys radeituoji i meiļuotuoji.
Tolka, guojīņs da Valna akmiņa i kūpā byušona itūgod 13. i 14. junī, kai jau īrosts, Tievanānūs (Jaunviļānūs).
Itūgod „Tievanānu čulans” paīs Raiņa zeimē. Kaids nūstuosts viestej, ka taišni Tievanānūs Raiņs saraksteja sovu pyrmū dzejūli latgaliski.*
Tolkys suokums 12:00. Naformali nagudruos i glaunuos vokora dalis suokums 18:00, nu var pīsavīnuot vysa vokora gaitā.
Brauciejim iz tolku leidza juojam dorba cimdi i dorba drēbis. Par pušdīnem byus padūmuots.
Iz vokora daļu juojam leidza lāpa guojīņam da Valna akmiņa, iedīni i dzierīni sovai vādarprīcai.
Palikšona pa nakti piunē ci sovā teltī, deļtuo leidza juojam ari sovs guļammaiss.
*Tai viestej sābru Brone, kurai tū pastuosteja vadaklys mozmeitys meitys krysttāva bruoļa dāla sīva. Nu tei var nabyut ari taisneiba.
Vaira dazynuošonys par pasuokumu pi Vinetys (vineta@lgsc.lv, T. 26149207)
Īīšona pasuokumā bez moksys.
Sekoj leidza jaunumim!


text:
grupa Fenikss »
Hārdroka grupa “Fenikss” nu Ludzys pīduovoj nūsaklauseit dzīsmi “Sīva un Roks”
Ostoņdasmytūs godu beiguos dybynuotuo grupa “Fenikss”, kas aktivu darbeibu atsuoce ituo gods pavasarī, pīsadolūt Latgolys Kongresam veļteitajā Latgalīšu volūdys naktī i festivalā “Upītes Uobeļduorzs”, klauseituoju viertiejumam nūdūd dzīsmi “Sīva un Roks”. Īrokstā pīsadaleja: Aleksandrs CunskisSkaiteit vaira »
Hārdroka grupa “Fenikss” nu Ludzys
Autors: Arņs Slobožanins Vairumam Latgolys muzykys klauseituoju nav zynoms, ka vēļ pyrms “Borowys MC” i “Bez PVN” darbeibys suokuma beja muziki, kas latgaliski izpiļdeja na tikai tautysdzīsmys i šlageri, bet ari tymā laikā aktualūSkaiteit vaira »


text:
latgalīšu volūda »
Uzroksti diktatu latgaliski i puorbaudi!
Latvejis Radejis Latgolys studejis veiduotais raidejums “Kolnasāta”sadarbeibā ar LaKuGu pīduovoj sevkuram puorbaudeit latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys, uzrokstūt diktatu. Diktats skanēje 7. oktobra “Kolnasātā”, tū var nūsaklauseit ari zamuok īvītuotajā video, uzraksteitū var puorbaudeit LaKuGā.Skaiteit vaira »
Pīsadoli vyspasauļa diktatā latgaliski!
Sastdiņ, 7. oktobrī, kod nūtiks III pasauļa diktats latvīšu volūdā, Latvejis Radejis Latgolys studejis veiduotais raidejums “Kolnasāta” pīduovoj sevkuram puorbaudeit latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys. Diktats latgalīšu volūdā skanēs sastdiņ, 7. oktobrī, 18.15 Latvejis Radejis 1Skaiteit vaira »
Vuorkovā nūtiks vakariešona par volūdys vaicuojumim
Itymā nedeļgolā Vuorkovys nūvodu apmeklēs gosti nu Reigys i Rēzeknis — volūdys pietnīki Sanda Rapa i Armands Kūceņš. Jūs interesej izzynuot Vuorkovys nūvoda dzeivuotuoju volūdys lītojumu i vītvuordu izaceļšonu. Deļtuo gasteišonys laikā jī grybSkaiteit vaira »
Latgalīšu raksteibys nūsacejumim 10 godi
Taišni šudiņ, 28. septembrī, paīt 10 godi kai stuojušīs spākā Latgalīšu raksteibys nūsacejumi, tautā tī saukti par jaunū ortografeju. Tūs vairuoku godu garumā izstruoduoje pi Vaļsts volūdys centra izveiduotuo Latgalīšu rokstu volūdys apakškomiseja. Latgalīšu raksteibysSkaiteit vaira »
Latgaliskuo muzyka skaņ ari uorpus Latvejis
Roksta autore: Edeite Husare Iņterese par latgaliskū volūdu vysaižuos dzeivis i saimnīcyskajuos sferuos ir dažaida – cytvīt tei ir logiska i atzeita, cytvīt otkon vēļ arviņ roda izbreina i naizpratnis. Tod itūreiz par tūSkaiteit vaira »
“Ir Latgale mūsu” jaunuokī raidejumi
Jākubpiļs “Radio 1” sagatavejs radejis raidejumu cyklu “Ir Latgale mūsu”. Pīduovojam nūsaklauseit jaunuokūs raidejumus. Ūtrajā raidejumā teik gasteits Rēzeknis nūvoda Leņdžu pogosta Cepleišūs, kab sasatyktu ar pūdnīku dzymtu: Voldemāru i Māri Vogulim. Par Latgolys keramikys sovpateibomSkaiteit vaira »
Goda beiguos Rēzeknē nūtiks 10. latgalistikys konfereņce
30. novembrī i 1. decembrī Rēzeknē nūtiks 10. storptautyskuo latgalistikys konfereņce “Myusu dīnu latgalīšu volūda”, kas byus veļteita myusu dīnu latgalīšu raksteibys pyrmuos normativuos apsprīdis 110 godu jubilejai i niulenejūs raksteibys nūsacejumu desmit godim, informejSkaiteit vaira »
Sandra Ūdre: “Ka volūdai ir lykumi, tod tū cīnej ari cyti cylvāki”
Intervejis autore Laura Stepiņa Volūdneica, žurnaliste, pasnīdzieja, aktiva latgaliskuos kulturtelpys darbineica – gondreiž voi cylvāks orkestris, tai varātu saceit par filologejis magistri i gruomotys “Aizlauztais spaits” leidzautori Sandru Ūdri. Kasdīnā jei ari aktivi īsastuoj parSkaiteit vaira »
Zynoma Latgalīšu volūdys nakts programa
Savīnojūt divejis kongresa dīnys i divejis kongresa nūtikšonys vītys nu 5. maja 18.00 vokora da 6. maja 9.00 reita Rēzeknis Festivala parkā vysu nakti skanēs latgalīšu volūda – latgaliski dzīduotuos dzīsmis i latgaliski runuotaisSkaiteit vaira »
Daugovpiļs teatrī pymizruodi pīdzeivuos Latgolys kongresa symtgadei veļteita izruode
Daugovpiļs teatrī 6. majā nūtiks pyrmizruode īstudiejumam “Nūgrymušõ pile”, kas ir veļteita viesturiski nūzeimeigajam Latgolys kongresam, kas nūtyka 1917. gadā, pījamūt lāmumu Latgolai apsavīnuot ar Kūrzemi i Vydzemi ceļā iz naatkareigu Latvejis vaļsti, informej teatraSkaiteit vaira »
Reigā seminarā runuos par latgalīšu volūdu
10. aprelī Reigā nūteikūšajā storptautiskajā seminarā “Jaunie valodas lietotāji Latvijā: valodu izglītības politika integrācijai un saliedētībai” runuos par latgalīšu volūdu, i tū, kas motivej tū apgiut. Seminara mierkis ir informēt i diskutēt par vaicuojumim,Skaiteit vaira »
Kuorsovā īlu nūrodis latgaliski byus!
Kuorsova vysūs laikūs bejuse vīna nu latgaliskuos kulturys centrim. Latgalīšu volūdu kasdīnā lītoj vairums kuorsovīšu, bet par latgalīšu volūdys populariziešonu juopalīlej Kuorsovys nūvoda pošvaļdeiba, kura regulari ar vysaidu projektu paleidzeibu rauga veicynuot latgalīšu volūdysSkaiteit vaira »
Reigā nūtiks prīšklasejums par latgalīšu volūdu
3. aprelī 18.00 Reigys Latvīšu bīdreibys noma Kluba zalā nūtiks Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatis profesoris, Baltu volūdnīceibys katedrys vadeituojis Dr. philol. Lidejis Leikumys prīšklasejums “Latgaliešu valoda Latvijā – mīti un patiesība”. Prīšklasejums byusSkaiteit vaira »
Roksti latgaliski. 8. nūdarbeiba
Pīduovojam pādejū latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu nu pošvuiceibys materiala “Vuicīs raksteit latgaliski!”. 8. NŪDARBEIBA Ar darbeibys vuordu latgalīšu rokstu volūdā ir vysgryušuok — seviški ar pīdiekļa patskani/divskani 2. i 3. konjugacejis darbeibys vuordim. RaudzeisimSkaiteit vaira »


text:
Mieneša arhivs: January 2018 »
Publicāti vierteigi materiali dzymtu viesturis pietnīceibā
Internetā publicāti Latgolys senuokuos daeinamuos dvieseļu revizejis – Rēzeknis starastejis 1772.g. revizejis materiali, kas ir vierteigs olūts Latgolys dzymtu viesturis pietnīkim. Laikā nu 1772. goda septembra leidz decembram veiktuo revizeja teritoriali ītvēra Inflantejis kņazistisSkaiteit vaira »
Quo vadis, Kemp?: romans “Aizlauztais spaits”
Roksta autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Fraņča Kempa (1876–1952) atspīgelejums latgalīšu kulturā ir gona bleivs. 1963. g. trymdā teik izdūts Ontona Rupaiņa romans “Tauta gryb dzeivuot: latgaļu atmūdas romans”(puorizdūts 1991.g.), kurā vīns nu varūņu irSkaiteit vaira »
Latgalīšu kulturys izaicynojumi ceļā iz sasaprasšonu
Roksta autors: portals lakuga.lv Latgolys viestnīceibā “Gors” Rēzeknē aizvadeitajā pīktdīnē, 26. janvarī, nūtyka Kulturys ministrejis organizāts seminars “Kultūras organizāciju ieguldījums Latgales kultūrtelpas stiprināšanā”. Seminarā iz sasatikšonu i diskusejom tyka aicynuoti Latgolys regiona kulturys dzeivisSkaiteit vaira »
Rēzeknē byus apsaverama foto izstuode “Latgalietis XXI gadsimtā”
Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē byus apsaverama Latgolys fotografu bīdreibys izstuode “Latgalietis XXI gadsimtā”, kas veļteita Latgolys kongresa i Latvejis vaļsts symtgadei. Fotografeju izstuode i apjūmeiga i laikītilpeiga dorba rezultats, kurys idejis autors ir LatgolysSkaiteit vaira »
Nūtiks Aijis Erinis pīminis koncerts
Latgolys viestnīceibā GORS 11. martā 15:00 stuņdēs nūtiks puoragri myužeibā aizguojušuos dzīduotuojis i dzīšmu autoris Aijis Erinis pīminis koncerts “Atsagrīzt”. Pasuokumā prezentēs Aijis rodūšūs dorbu izlasi-albumu. Atguodojūt dzīduotuoju, iz skotuvis Aijis dīnys prīkšvokorā tiksīsSkaiteit vaira »
Portals Lakuga.lv klivs par medeju
Latgaliski rokstūšajam “Latgalīšu kulturys ziņu portalam lakuga.lv” niu ir medeja statuss, leidz ar tū tys ir vīneigais plošsazinis leidzeklis, kura saturs teik veiduots tikai latgalīšu rokstu volūdā. Portals lakuga.lv dorbojās jau nu 2007. goda,Skaiteit vaira »
“Latgaliešu rulete” pādejū reizi iz Daugovpiļs teatra skotuvis
9. februarī 18.30 stuņdēs pādejū reizi iz Daugovpiļs teatra skotuvis spēlēs ospruoteibu i nagaideitu paviersīņu pīpiļdeitū komedeju latgaliski “Latgaliešu rulete”. Līpeņu saimei liktiņs pīspieliejs laimeigū loterejis beletu. Kai jau kuorteigim cylvākim pīsanuok, teik uzaicynuotiSkaiteit vaira »
Jauneibys idealisms: Čenču Jezupa romans “Pīters Vylāns”
Roksta autore: Ligija Purinaša Čenču Jezupa (eist. v. Jezups Kindzuļs, 1888–1941?) par autobiografiskū skaiteitais romans “Pīters Vylāns” (izdūts 1943. g., puorizdūts 1967. g.) ir vīns nu apjūmeiguokūs latgalīšu literaturā. 560 puslopuos īsaduord 1905.–1907. g. revolucejis bolsi, īsaskaņ jaunīšu mīlesteibysSkaiteit vaira »
Ruta Suseja: “Maņ ir svareigi tekstā meklēt tū “sulu”, vuordus kuri uzrunoj”
Intervejis autore: Laura Stepiņa Niu vysu vajadzeigū informaceju varim atrast škārsteiklā, vystik ir palykuse kaida daļa mohikaņu, kas datora ekrana myrguļuošonys vītā izavielej puorskaiteit kaidys guomotys puslopys. Pasarunuojom ar Rēzeknis Centraluos bibliotekys vadeituojis vītneicuSkaiteit vaira »
“Dabasu durovu” jaunuokuo dzīsme par entuziasma, mīlesteibys i sajiusmys pagaisšonu
Grupa “Dabasu durovys” klauseituoju viertiejumam nūdavuse jaunuokū dzīsmi “Ūglis”. Tei viestej par suokūtniejuo entuziasma, mīlesteibys i sajiusmys pagaisšonu, kuru var nūvāruot teju vysuos dzeivis jūmuos. Kod nu dzierkstelem palīk ūglis, tys ir tikai pošaSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” par Naatkareibys karu Latgolā, Rēzeknis teatri “Joriks”i trymdys literaturu
Latvejis Radejis kasnedelis latgaliskais raidejums “Kolnasātā” viestej par teatra dzeivi Latgolā. Ite ir virkne amatirteatru, kurūs spieliešona ir kai hobejs, breivuo laika pavadeišonys veids. Ir Daugovpiļs teatris, kura izruodis roda profesionali aktiri i rodūšuoSkaiteit vaira »
Akterus Vīstura Kairiša tūpūšajai kinai meklēs ari Kruoslovā
Portals lakuga.lv jau ziņuoje par aktiru atlasi Rēzeknē tūpūšajai režisora Vīstura Kairiša kinai “Piļsāta pi upis”, kas byus latgalīšu volūdā. Aktiru atlase turpynojās, i fiļmētīs grybātuoji aicynuoti iz kastingu Kruoslovā. Latgalīši, kuri gryb fiļmētīsSkaiteit vaira »
Puordūts latgaliskais veikals “Ūga”
Paguojušuo goda nūgalī puordūts Preiļu latgaliskais lelveikals “Ūga”, portalam lakuga.lv apstyprynuoje tuo bejušī saiminīki. 15. janvars beja Zīmeļu saimis pādejuo dīna “Ūgā”. “Ūga” beja klivuse par preilīšu i piļsātys gostu tikšonuos vītu, par LatgolysSkaiteit vaira »
Izdūts Ingridys Tāraudys dzejūļu kruojums “Pērlītes zem kājām/Bisers zam kuoju”
Decembrī izdūts latgalīšu dzejneicys Ingridys Tāraudys catūrtais dzejūļu kruojums “Pērlītes zem kājām/Bisers zam kuoju”, kurā atrūnami teksti i latgaliski, i latvīšu literarajā volūdā. Ingrida Tārauda stuosta, ka gruomotys nūsaukums bejs izdūmuots jau godus dsemit,Skaiteit vaira »


text:
VIESTURE I RELIGEJA »
Teirašneigu latgalīšu registraceja (Seikais feletons) /Vacūs gazetu viests
„Jaunais Vōrds” sprīž par pīdareibu kuo naviņ pi kaidys tauteibys piec uzvuorda. (Avīžu ziņa.) Es, jis un Cierpiņu Blauzga uz „Jauna Vōrda” īrūsynojuma nūdybynojam atsevišku komiseju latgalīšu teirasineibys puorbaudeišonai. Lai sev baļtīši kengojās unSkaiteit vaira »
Rēzeknis Augstškolys Regionalistikys zynuotniskuo instituta pietnīku ekspediceja Kruoslovā
Jau trešū godu Rēzeknis Augstškolys Regionalistikys zynuotniskuo instituta (REGI) vodūšī pietnīki pīsadola Fridriha Eberta fonda (FES) finansietā, iz kulturu dialoga i kulturys turisma atteisteibu orientietā projektā Holokaust in Latgale – Remembrance Strategies for UniversitiesSkaiteit vaira »
Pīminēs Autīnis latgaļu sasaceļšonu
22. septembrī Cāsu Viesturis i muokslys muzejā byus Latvejis Universitatis Latvejis viesturis instituta izbraukuma seseja, kas veļteita Autīnis latgaļu sasaceļšonys 800 godu pīmiņai. Itūvosor paīt 800 godu nu Gaujis lībīšu, vendu i Autīnis latgaļuSkaiteit vaira »
Drusku par Bukmuižys izstuodi /Vacūs gazetu viests
25. i 26. augustā Bukmuiža beja zemnīku izstuode; izstuodeis vīta beja pogosta pogolmā un duorzā. Izstuodis izskots beja pavuojs, tuodeļ ka izstuodeitu prīkšmatu beja cīši nadaudz: četri, pīci zyrgi, četrys gūvs, divi vepri, sorkaSkaiteit vaira »
Mednevys folklorys kūpys „Egle” puiši pīsadola kinys reklamys topšonā
Augusta golā Vileks nūvoda Mednevys folklorys kūpys „Egle” puiši pīsadaleja kinys „Štempeļs sorkonā voskā” (Zīmogs sarkanā vaskā), kas taiseita piec Juoņa Lejeņa trilogejis, reklamys materiala fiļmiešonā. „Egle” sasadorboj ar Ludzys Amatnīku centru, nosoj jūsSkaiteit vaira »
Latgolys školuotuojs dzeivē un dorbā /Vacūs gazetu viests
Latgolys školuotuojs dzeivē un dorbā (Pīdzeivuojumi un nāvārojumi) Dorbu suokūt. Symtim Latgolys školuotuoju dzeivoj sādžuos un vīnsātuos, atškierti nu pasauļa, bīži vīn īslāgti nu pūrim un mežim, caur kurim lobs ceļs ir tikai zīmysSkaiteit vaira »
Eiropys kulturys montuojuma dīna Rēzeknis nūvoda Īdeņā
Septembra ūtrajā nedelis golā jau 18. reizi Latvejā nūteik Eiropys kulturys montuojuma dīnys. Ituo goda montuojuma dīnu tema ir Baltejis jiurys i īškejūs iudiņu montuojums. Iz Eiropys kulturys montuojuma dīnu nūtikšonom 8. septembrī aicynojSkaiteit vaira »
Kluot Eiropys kulturys montuojuma dīnys 2012
Itymā septembra nedelis golā vysā Latvejā tiks svieteits ar Eiropys kulturys montuojuma dīnu pasuokumim. Eiropys kulturys montuojuma dīnys tiks atkluotys 7. septembrī Ventspilī, tradicionali tuos teik svieteitys septembra ūtrajā nedelis golā i Latvejā kulturysSkaiteit vaira »
Kū muoceitīs vydsškolu absolventim, kas nastudēs /Vacūs gazetu viests
Kū muoceitīs vydsškolu absolventim, kas nastudēs: 1. Lauksaimnīceiba un tuos blokus nūzaris: duozkūpis, putnkūpis, deiksaimnīks, lynu škiruotuojs, kūku škiruotuojs, 2. Omoti: īkuortys arhitekts, kūktālnīks, akmiņkalis, burtlicis svešvolūduos saraksteitu gruomotu voi zynuotnisku dorbu īspīsšonā, skotlūguSkaiteit vaira »
Ar diska prezentaceju Leiksnā svieteis bazneicys jubileju
1. septembrī 12:00 Leiksnys katuoļu bazneicā byus bazneicys 100. godadīnai veļteita diska prezentacejis koncerts. Diskā īmyužynuots Leiksnys vargaņu skaniejums. Īrokstā pīsadaleja saksofonists Rihards Novickis i varganiste Renāte Stivreņa, kas pīsadaleis ari 1. septembra koncertā.Skaiteit vaira »
Septembra žurnalā „Katōļu Dzeive” skaiteisim
Kū skaiteisim žurnala „Katōļu Dzeive” septembra numurā? Moto: ..ūtrys leidzeigys debešu pusis nav vysā pasaulī Līcynuot par Kristu Izavielej dzeiveibu voi nuovi Aglyunys Dīva muot, kaida ir Latveja Čenstohovys ikonys kopejis svātceļuojums Bārni iSkaiteit vaira »
Latgolys Muorys viesturis stuosts
Pīmineklis „Vienoti Latvijai” aba tautā saukts par Latgolys Muoru ir Rēzeknis i Latgolys simbols, nu tam reizē ir ari sarežgeits i tragisks liktiņs. Itymā godā Pasauļa latgalīšu saīta laikā tyka svieteita 20. godadīna pīminekļaSkaiteit vaira »
Pyrmais Latgalīšu Sekcejis Koncerts /Vacūs gazetu viests
Latgalīšu Sekceja pi apvīnuotūs deputatu padūmis Latvīšu Strielnīku Pulku izpyldu Komiteta sataiseja svātdiņ 6. augustā pyrmū koncertu, natuoļ nu Reigys „Saulis” duorzā. Laiks beja lobs un apmaklātuoju īsaroda pruovs skaits. Jau nu reita 6.Skaiteit vaira »
Iz jauna ceļa /Vacūs gazetu viests
Kod dybynuojuos Latvejis vaļsts, tod pi resoru izbyuvis daudz kas tyka dareits piec vacim Krīvejis paraugim. Tys beja nūvārojams ari izgleiteibys resorā, myusu školu sistemā i programuos. Jemūt tikai Latgolu, juokonstatej, ka leidz 1921/22Skaiteit vaira »


text:
Turpynojam pīduovuot materialu latgalīšu rokstu volūdys apgiušonai. Pamats aizdavumim jimts nu 2007. godā LR Tīslītu ministrejis Vaļsts volūdys centra izdūtajim Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim.
7. NŪDARBEIBA
Eipašeibys vuordu, kuortys skaitļa vuordu, vītnīkvuordu i divdabu veirīšu dzimtis vīnskaitļa nominativa nūteiktuo golūtne ir -ais: lobais, pyrmais, munejais, kurais, nasamais, paguojušais.
Napareizys rokstu volūdā ir formys ar -īs: lobīs, pyrmīs, munejīs, kurīs, nasamīs, paguojušīs.
Daudzskaitļa genitiva golūtne veirīšu i sīvīšu dzimtis eipašeibys vuordam, kuortys skaitļa vuordam, vītnīkvuordam i divdabam ir -ūs. Ite vairs nav tūs pyrmūs atliduojušūs malnūs strodu.
Apstuokļa vuords vēļ <– itai rokstoms.
Prīvuordi deļ, nu, pi <– itai rokstomi.
Kūpā i škierti rokstomi vuordi:
Kūpā rokstomi apstuokļa vuordi
aiz-: aizkuo,aiztuo;
deļ-: deļkuo, deļtuo;
naz-: nazcik, nazkai, nazkod, nazkur;
pa-: paceļu, pamozam, papylnam;
par-: parkū, partū
Prīvuordus aiz, deļ, par kūpā ar vītnīkvuordu roksta škierti: aiz kuo (aiz tuo), deļ kuo (deļ tuo), par kū (par tū).
Voi jiuti starpeibu?
Parkū tu šudiņ runuoji ar jū? (Kāpēc tu šodien runāji ar viņu?) Par kū tu šudiņ runuoji ar jū? (Par ko tu šodien runāji ar viņu?)
Aizkuo jis taids prīceigs? (Kāpēc viņš tik priecīgs?) Aiz kuo tu stuovi ryndā? (Aiz kā tu stāvi rindā?)
Deļkuo tu pierc itū gruomotu? (Kāpēc tu pērc šo grāmatu?) Deļ kuo tu pierc itū gruomotu? (Kam tu pērc šo grāmatu?)
Škierti rokstomi apstuokļa vuordi
naviņ: cik naviņ, kai naviņ, kod naviņ, kur naviņ;
nabejs: cik nabejs, kai nabejs, kod nabejs, kur nabejs;
koč: koč cik, koč kai, koč kod, koč kur;
kod: kod cik, kod kai, kod kod, kod kur.
Saiklis, kas latvīšu volūdā ir “un”, latgalīšu rokstuvolūdā ir — i. (Radīs nu vacuokys formys — *ir.)
Apstyprynuojuma partikula — nui (latv.lit. volūdā jā). Nūlīguma partikula — nā (latv.lit.volūdā nē).
Cytys bīžuokuos partikulys — koč, kod, viņ, naviņ, kazyn, nazyn.
Latgalīšu volūdā dzeivys ir supina formys — tuos roksta ar -tu, -tūs i lītoj ar darbeibys vuordim, kas apzeimoj kusteibu, — īsim gulātu, skrīsim mauduotūs.
Puorbaudi sevi!
Lic vuordu latgaliski!
Babai, kai jau vysod, golvā beja _________ (raibais) skusts.
Tys ir muns _________ (otrais) dzejūļs.
Voi niu dzīd _________ (tavējais) dāls?
Kotrs __________ (gatavais) torts ir eists mokslys dorbs.
_________ (kāpēc) tu naēd?
Es nazynu, ___________ (kāpēc) izmyra dinozauri.
Bruoļs nūlyka bumbu ___________ (aiz tā) gaļdeņa.
__________ (par ko) šudiņ školuotuoja stuņdē stuosteja?
Īsim ________ (meklēt) paslāptū montu?
__________ (jā), īsim! ________ (nē), es šudiņ nagrybu.
__________ (pie) kuo ir munys gruomotys?
___________ (to) tovu gruomotu nav nikur.
Tovai sātai vairs nav __________ (lielo) lūgu?
___________ (kāpēc) tu _______ (vēl) naēd _______ (jauno) buļvu?
Puorejuos nūdarbeibys meklej pošvuiceibys materialā Vuicīs raksteit latgaliski!, aizdavumu atbiļdis atrūnamys ite.


text:
Sastdiņ, 14. oktobrī, Latgolys viestnīceibā GORS izskanēs TV projekta “Dzirdi Balsis ar Kārli Kazāku” eipašais koncerts, kurā ar klauseituojim sasatiks na viņ pats Kārlis Kazāks i vysaiž skanūšuos Latvejis izlūksnis, nu ari cylvāki, pi kurūs gasteja raidejuma filmiešonys komanda, informej Latgolys viestnīceibys GORS puorstuove Edeite Husare.
Nu 7. septembra catūrtdīnēs LTV1 var vērtīs raidejumu cyklu “Dzirdi Balsis ar Kārli Kazāku”, kurā muzikis Kārlis Kazāks brauc iz vysaidom Latvejis vītom, kab radeitu dzīsmis vītejā izlūksnē, pošam pīdzeivojūt i cytim ruodūt latvīšu volūdys boguoteibu. Muzikis gastejs i dzīsmis radeitys Zīmeļlatgolā (Baļtinovā), Sielejā (Dignuojā), Lejiskūrzemē (Rucavā), Zīmeļvydzemē (Salacā), Dīnvydlatgolā (Ondrupinē), Austrumkūrzemē (Talsūs) i Malēnijā (Alūksnē, Lejiscīmā). Televizejis raidejumu veidoj “Epatastudio”.
Kab raidejuma laikā radeituos dzīsmis sasatyktu ar klauseituoju ari kluotīnē, Kārlis i juo muziku grupa 14. oktobrī 19.00 aicynoj iz koncertu Latgolys viestnīceibā GORS. Koncertā pīsadaleis ari Gints Sola, Kaspars Tobis, Māris Bīmanis, Jurs Kroičs, Maija Ušča i Anete Kozlovska, programā izskanēs i raidejuma laikā radeituos dzīsmis, i jau zynomī Kazāka skaņdorbi. Pyrma Rēzeknis nūtikšonys koncertprograma “Dzirdi Balsis ar Kārli Kazāku” skanējuse tik 23. septembrī Latvejis Nacionaluos bibliotekys Zīdūņa zalā Reigā, bet cytys reizis vairs nateik planavuotys, partū koncerta radūšuo komanda pastreipoj, ka paspēt sasatikt kluotīnē ar “Dzirdi Balsis ar Kārli Kazāku” var tik Rēzeknē.
Koč i sovys dzymtys saknēs Kārlis Kazāks latgalīšus nav atrads, tok Latgola pādejūs godu laikā muziki ir sirsneigai iemīļuojuse (nasašaubūt par obpusieju patikšonu) – Kārlis ir na viņ pīsadalejs vysaidūs latgaliskūs koncertūs i festivalūs, dzīduojs i radejs dzīsmis latgaliski, nu ari sajiems Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2014” par latgalīšu volūdys populariziešonu. Ituo gods janvarī nūtyka ari pyrmais muzika solo koncerts Latgolys viestnīceibā GORS.
Beleti iz sastdiņ gaidamū koncertu Rēzeknē atrūnami Latgolys viestnīceibys GORS i “Biļešu Paradīze” kasēs, kai ari latgalesgors.lv. Beletu cena – 15 eiro, GORS Kulturys viestnīku programys dalinīkim 10 % atlaide.


text:
Beidzūt sasajiemu i īguoju Tviterī čīpstēt. Piec puors reižu runuošonys i pīrunuošonys itymā augleigajā naktī, kod gulieju napylnys 4 suņdis i kod maņ kaids, kas naseņ beja atkluojs Dīvu, atlaidit, Tviteri, stuostēja, ka tys obligati ir juodora, partū ka ir juodora, partū ka cytaiž nabyus labi, partū ka cytaiž es mudri byušu uorā, partū ka cytaiž es byušu vaca, atpalykuse i nasekuošu tehnologejom.
Ka teve nav Tviterī, teve nav vyspuor. Tai jis saceja i beja kaifā nu sovu vuordu.
Es īsadūmuoju – vacī laiki, senejī ļauds. Ka teve nav bazneicā, teve nav vyspuor. Tu esi izraideitais, nakryškuons i varbyut – nabašnīks. Ni nu ituo pasauļa, uorpus juo.
Tai beja nazkod. Niu pasauļs mainuos tik bīži i mudri, ka kasdīnys tev juoīsakļaun jaunā bazneicā – jaunā i jaunā tehnologeju pasaulī. Piec diveju mienešu tovs telepons ir vacs. Piec diveju godu tovs dators ir hlams. Ka tu nasekoj leidza, tu pats esi vacs i na nu ituo pasauļa. Siedi pi TV i kiukoj, cikom cyti tviterej škārsteiklā i auž jaunus socialūs teiklus. Cyti škārsteiklā sasateik ar vysu pasauli, cikom tu iz dzeraunis ceļa najauši sasateic ar dzeraunis sābrim staraverim, kas īt nu sīna tolkys i kaneņā nas soldonū pīnu zupai, i nu reita pi pīna golda – pīna pījiemieju Tekli, kas brauc iz pīna mašynys, apsveic vysus vuordadīnuos i nūvielej daudz pīna.
Es jam sacieju, ka zynu par Tviteri, ka tys tok jau seņ nav nikas jauns, ka pat es tī asu jau seņ, jau nu 5. augusta, a maņ napateik, partū ka maņ ir muns iz WordPress bazis taiseitais dīnroksts. Ka es rokstu i kopeju cytur pīraksteitū jimā i maņ vaira pateik gari teksti ni eisi klīdzīni. Roksti, kurūs var īgrimt, navys eisziņu formata viests nu 140 voi 160 zeimu.
Tok jis saceja, ka vaira nivīns nikuo taida naskaita. Pologu naskaita. Nivīnam vaira nav tik daudz laika, kab skaiteitu kuo nabejs vaira par sms 160 zeimu. Voi Tvitera 140. Svareigū var pasaceit puors vuordūs, vyss puorejais ir līkuos informacejis pologs.
Tok es saceju, ka deļkuo tod vyspuor raksteit, ka tu navari pīraksteit tai, ka cylvāku īvalk tekstā i jis tī dzeivoj, elpoj, tic i dūmoj par lītom, kas nazkod tev bejušis svareigys, ka jis skaita i jimā dzymst breinumu pasauli ar puču pučem i demonu demonim, kreitūšom lidmašynom, grymstūšom laivom i piratim, mozom puosoku meitineitem i kačim, kas runoj i dzīd, vysaidim breinumu breinumim, kuo nabyutu bejs, kab tu nabyutu dūmuojs, bejs, rakstiejs i tod pats puorskaitiejs – aiz breinuma nazynuodams, kur liktīs. Partū ka tys reizē ir i tovs, i svešs.
Jis saceja, ka myusu dīnuos nivīns nikuo naskaita, tikai roksta. Roksts aiz roksta, ziņa aiz zinis, dīnroksts aiz dīnroksta, mīdz i lepej, mīdz i lepej, informaceja plyust kai upe lāzanim krostim – polu laikā pa līknem, puorsalej, sasalej, aiznas i atnas. Informacejis ir par daudz, vaira nudi nivīnam nikuo navajag.
Es apjuku. Ziņu ir daudz, moz ir pasauļu, kuo es grybātu satikt.
Jis vaicuoja, kura ir pādejuo gruomota, kū es asu puorskaitiejuse. Jis triumfēja.
Es apjuku vēļ vaira. Es eistyn naskaitu nikuo. Ka naskaita najaušus i vajadzeigus tekstus. Ā, kuknē, cikom vuorejās ēst, es pa vokorim šaļtim skaitu Reginu Ezeru, partū ka jei muok raksteit ar garšu. Kasdīnys pa puors lapeņom – na deļtuo, ka maņ intereseitu, ar kū vyss tys gols golā beigsīs, a partū ka maņ pateik process – škatynuot teikumu aiz teikuma i, cikom buļbys savyrst ar kuopustim i špeka gabalenim suteklī, vērtīs, kai vuordi sasalej i sataisa jaunu pasauli.
Maņ ruodīs, piec juos nivīns vaira nav muociejs raksteit tik vīgli par tik gryutom temom. Pajimt, paceļt i nest, pasaceit i byut atbiļdeigai par sovim vuordim, kab skaiteituojam nu tekstu tyktu breinums i kab jam palyktu vīgļuok. Kab teksts jū na īdzeitu zemē da placu i iznycynuotu ar bejušuo laika suopi kai videjā latvīšu prozā, kas vaid i par sevi, i vysa pasauļa nabyušonom. A kab teksts juo dzeivi padareitu vīgluoku. Pasaceitu kū nabejs taidu, kuo jam vajag i kas nas iz prīšku i īdvasmoj byut.
Iz Zīmysssvātku maņ izduovynuoja divejis gruomotys. Vīnu es atškeiru i aizškeiru. Jai ir vuoks šmuki dzaltonā kruosā i burtim ir teiri nikuo fonts. Tok es puorskaitieju laikam puors riņdeņu i saprotu, ka lobuok skaiteišu svešus blogus, na svešus mūrgus. Poetismi ir myruši. Jī solkonai smird piec vacu duku. Kai škapī biškriesleni i naftalins, sasajaucs ar peliejuma i duniejuma smoku. Kai taida vacu sīvīšu smoka, kod jūs kačs nasatur meizolu i jūs nu valerjankys pudelis izaliejušuo smoka sasajauc ar “Dzintara” smaržom “Intriga” voi “Reidzineicys nūslāpums”, a vēļ drupeit ūž piec saulispuču eļļā captu blīņu i nazkuo sveša.
Ūtru gruomotu es škeiru apjiemeibys pylna. Koč i malnūs vuokūs. Tei beja nazkaida jauna i ak jau jauka autoreite, par kū maita Ceplis niu pīrakstēja najauku recenzeju. Atsasādu Esplanadē autobusa beiguos, atškeiru gruomotu i brauču gostūs iz Imantu. Poša beju lapna iz seve – kai braucu sabīdriskajā transportā i skaitu gruomotu. Tai nabeja bejs godim – na deļtuo, kab es transportā naskaiteitu, a deļtuo, ka kasdīnys nabraukoju. Da i naskaitu tože. Raksteit eistyn ir vīgļuok. Ir interesnuok byut pošam deļ seve autoram, na broduot, leist, grimt, ceļtīs i krist, izalauzt, izkuopelēt pa svešu tekstu, kas gols golā aizvad na tī, kur vastu poša fantazeja. Vīgļuok ir byut pošam par radeituoju i dīvu, na vērtīs, kai ūtrys ar speideigu sintetikys paruku i ar sudobra folejā īteitu vāzu spielej dīvu i izalīk par radeituoju.
Muna laime nabeja ilga. Teksts varbyut i beja nikuo, koč šaļtim naveikli jaunekleigs i nanūsleipāti breivs i reizē sapeits kai jauns kumeļs, kam nivīns vēļ nav īvuiciejs, kai apsaīt ar sovom garajom kuojom, kas matās aiz vysa i kam saiminīks vēļ izlics pynāklus, kab napraška zyrgabārns nanūbāgtu paceļu. Šaļtim taišni īsuocieja tekstā ir breinums, partū ka jis vēļ nav nūgurs viltuot i izdūmuot dzeivi, maluot i sepinēt par tū, kuo nikod nabeja bejs voi varbyut kuo nikod nabyus pa eistam. Partū ka jam vyss vēļ ruodīs kai breinums.
Kai tyku da pyrmuos pošnuoveibys, par reizis gruomotu aiztaisieju cīši. Tys beja laikam pi Botaniskuo duorza. Daguoja sēdēt i vērtīs uorā pa autobusa lūgu tymsā i dūmuot – kurā šaļtī radeituojs apmauc paruku i suoc izalikt. Kurā šaļtī izdeviejs ir nūticiejs, ka juo sudobra folejā īteituo vāza spēs izškeļt iudini nu kliņts.
Ka nav kačam pīna, to juo naizgluobs nikaids teksts. Koč kū tik stereotipiski vacu tik jauna cylvāka i jauna autora tekstā nabeju dūmuojuse īraudzeit. Pat napasaceņšu daskaiteit da gola – voi autore izspielej vacū spēli i beiguos pasoka būra vuordus: “Hop, vyss beja tikai mali!”, voi ari aizbrauc pa vacom ramom i beiguos daslādz ar atslāgu – tai tam byus byut.
Ka es asu puorskaitiejuse Luoča “Zvejnīka dālu”, Jaunsudrabeņa “Aiju”, Repšis “Guņszeimi”, Aizpurītis “Nakts mauduotuoju” i vēļ padsmit romanu par boltuos suknēs apsamaukušūs navaineigūs ci mauceigūs jaunovu pošnuoveibom nalaimeigys ļūbisteibys piec, kam maņ vēļ vīns? Pareizi, nikam. Ka es grybu īraudzeit tekstā svešys dzeivis i smierts, es skaitu svešus blogus. Voi verūs pa lūgu. Voi eju pa īlu. Voi izdūmoju.
Koč patīseibā maņ ir pīkuost par jaunuokū latvīšu prozu. Ka jei naīīt munā dzeivē i napajem muna pruota kai breinums, taitod juos nav. Dzeive ir par eisu, kab es skaiteitu dryumus, garlaiceigus i nastyprus tekstus, raudzeitu saprast svešu pasauļu haosā nūkleidušus i pseidomuokslinīciskā i viltuoti rodūšā manīrē izškeidušus vuordus ar aizpluovuojušom i naprecizom nūzeimem, par kū vaira navolda ni autors kai skaiteituojs, ni skaiteituojs kai autors, a poši vuordi maun sovuos nūzeimēs kai aizamaļdiejušys i vīnā akvarejā sasvīstys vysaidu jiuru zivs, kas sovā storpā rejās i grīžās kai suni, kūž vīna ūtrai nūst spurys i aplaiž vīna ūtru ar lipeigom slimeibom, nūspruogst i maun ar vādaru iz augšu kai pīsapyutuši parašuti.
A skaiteituojam gudrai juomaun ar golvu – taida jau ir tei sirrealistiski metamorfoziskuo i pluovojūši postmodernuo literatura, taidai jai byus byut. I nivīnam nav tīseibu i pruota pasaceit – karalīne ir vaca i plyka, juos ciči kircinej tukši, partū ka jimūs nav ni pīna, ni vieža.
Ir vaira nikai skaidrys, ka es naskaiteišu ari nikaidu Tviteri, koč tī byutu 30 zeimis voi 25 zeimis teksta. Varbyut vīneigi šaļtim, kod tys 140 zeimu garais teikums i teksts byus vītā i jimā nazkas īsazibēs kai smiļkšu gryuds upismolā, rosys lase zuolē i ka jimā byus nazkas taids, kas sajims munu pruotu i viereibu i nalaiss vaļā.
A dzeive poša patīseibā ir breinumu pylna. Spēj tik īraudzeit. Vysi tī ļauds, jūs karakteri, jūs pozys, jūs izanesšona i lela, jūs vuorguos vītys i kompleksi. Verīs i breinojīs.
Maņ pateik vērtīs iz ļaužu. Kai jī doncoj iedneicā pi golda, partū ka pa radeju skaņ lipeigs meļdeņš, kai jī dzīd bolsā tukšā koridorā, kod dūmoj, ka ni aiz vīnu durovu nivīna nav, kai jī veikalā skaļā postoruos tīsys bolsā skaita žurnala rokstu par citplanetīšu atīšonu.
Īsadūmoj, stuov buoba pumpainā humpalu mietelī, iz golvys zeče ni zeče, nazkas adeits i sasprausts ar leiku odotu i jei bolsā skaita pi tomatu i ogūrču, mandarinu i apeļsinu stenda: “Tā diena nāks, viņi atlidos zilos kuģos un atnesīs kosmosa neremdināmās gudrības, kurām līdzās jebkurš rietumu zinātnieks sajutīsies kā kusls bērns. Jo patiesā gudrība ir druīdu spēks, kas iekalts senajos akmeņos, kas vēsta par citplanētiešu atnākšanu. Ne velti tie novietoti pusaplī, kas atgādina Sīriusa kontūru, ja uz to raugās no Mēness puses un neņem vērā debesu frakcijas marginālos starus, kas atstarojas tukšajā telpā un pazūd.” Voi koč kū taidu. Tikpat pravītisku i puorpasauleigu. Koč kū tikpat unikali šokejūšu i fascinejūši baisu i reizē breineigu kai jukušuo buoba pi ogūrču i tomatu stenda.
Pasauļs ir breinumu pylns. Navajag nivīna teksta, partū ka vyss taipat skaņ kai izdūmuots i izaver vysleidza kai nūsepineits. Verīs i breinojīs, kai tai var. A var. Dzeive.
Šudiņ beju iz baigi lobū pasuokumu. Jaunīšu energejis i trokuma atombumbu – jaunuos inteligeņcis forumu. Nazkai īraudzieju itū informaceju i dūmuoju, ka ak jau kaida parteja vervej kadrus i luopej sovus ideju krizis izāstūs caurumus. Dabiska pīsardzeiba, kod politizeits ir vyss i vysur vari atsaraut kodeišonu i smadziņu skoluošonu. Nūliemu aizīt apsavārtu – kai tys teik dareits i voi teik dareits.
Lobuo ziņa – nateik dareits. Nabeja pat žurnalistu, tys ir, es jūs namanieju. Tok organizatoru izjimtuos kinys byuškūšys Youtube. Ari labi.
Medeju pi ituos ideju i jauneibys trokuma atombumbys nabeja. Lobys zinis nivīnu nainteresej. Kuru medeju lai intereseitu jaunīši, kas dūmoj, ka jī zyna, kai tikt uorā nu globaluos i Latvejis krizis. Medejus interesej pyust krizis burbuli leluoku. Bīdeit i šausmynuot. A jaunīšim nūsaspļaut, jī dzierkstej i skaņ, runoj, sprīž i taisuos izdareit breinumu lītys. Ak jau i izdareis.
Tai es, īdama iz tīni, dūmoju – kas ir jaunīši i da cik godu ļauds ir jaunīši. Šaļtim es sev pasaruodu tik vaca kai muote zeme – sasačerveliese i sakoltuse kai vaca bruņurupuča mugura, iz kurys stuov četri zylūni i tur zemi. Voi ari zeme, iz kurys stuov četri zylūni i tur bruņurupuci, iz kura stuov treis zylūni, kas tur bruņurupuci, iz kura stuov diveji zylūni, kas tur bruņurupuci, kas tur zylūni, kas natur nikuo, a kam iz suona ir izkruosuota zyla pučeite ar dzaltonu videņu. Nu, koč kai tai.
A tod cytu dīnu es nūsaspļaunu par pareizū dzeivi, apmaucu kedys, šļiucu ar jom pa apladuojušū ītvi, šļudzineju i šliukoju, dzīžu bolsā leidza dzīsmem, kas skaņ munuos austeņuos, rūkys sabuozuse puscaurūs bikšu kārmynūs, kapuce, dzeive, juoskrīn. Nu kaids tī vacums, pi valna. Pīkuost.
Šudiņ saprotu, ka cylvāks ir jauns, cikom jis tic, ka jis var apgrīzt pasauli ūtraiž. Tu navari? Es varu. Partū ka es zynu, kai tū dora – pajem vāzu, atsasper pret bruņurupuča muguru, pastum nūst vīnu zylūni i grīž. Tai, kab zylūni varātu apsamaineit vītom, atsapyust i suokt vysu nu suokuma.
Vēļ es saprotu, ka cylvāks var apgrīzt pasauli ūtraiž, ka jis jem grīžamū mītu i grīž, navys soka, ka kaidam byutu juogrīž, partū ka byutu labi, ka kaids pagrīztu. Keduos ir spāks. Vaira nakai spicpapiežūs. Kedys ir tiuļuok zemei.
Tok vyss ir daudz vīnkuoršuok. Ka es tycu, ka es varu, i ka maņ tuo vajag. Ka atsarūn vēļ koč vīns, kas tic, ka es varu, i kam tože vajag. Tod tai i byus. Partū ka tai ir juobyut – es jau asu tū tai izdūmuojuse.
Paruodeišu foršu cacku – jū sataisēja japuoni. Maņ pateik ideja, muzyka i meitiņu suknis. Maņ vyspuor pateik daudz kas nu japuoņu, jim ir nazkaida taida skaidreiba, kas ir tikai sprostā Latvejis dzeraunis sātā, kas dzeivoj harmonejā. Partū ka fen šui i vyss cyts ir tikai logiska i nu līkuo breiva pasauļa kuorteiba. Kai stidzenis nu ustobys iz klāvu i nu klāva iz pyuni i dīvkūceņš i peliejumu kryumeni pi pierts. Tik mes naasam muociejuši tuos stidzenis nūsaukt kai nabejs, pataiseit par mūdi, publicēt speideigā gruomotā i izdūt Japuonā.
Kaidu nedeli voi pusūtru atpakaļ, kod beja lelī soltumi, pi ustobys lūga daguoja irbeitis. Zīmys mikrieslī pa snīgu mozim piedenim kai vistenis, plyukuoja ustobys prīškā zuoli i sieklenis, koklus staipeidamys. Es siedieju pi kuknis lūga, iežu batviņu zupu ar vuškys gali i tymā šaļtī saprotu – itū momentu es atguoduošu vysu dzeivi. Dzeiva radeiba nu teirumu i pļovu atīt ustobys prīškā. Breinums.
Taipat kai es atguodoju cytu breinumu. Kai es bierneibā vīna poša eju pa pļovu, nav nivīna cylvāka, tik pasauļs apleik – lels, lels, augsts, augsts. I maņ apleik pa pļovu staigoj bacjani (starki), cyluodami garuos kuojis i maklādami nazkū zuolē. Jī ir tik leli i bolti, a es asu tik moza i sorkonā mieteleitī. Jī nasabeist nu mane nicik, tik pasakuop molā i palaiž mani īt tuoļuok. Es eju pa pļovu, i putyni pasaškir munā prīškā, napuortraukdami ēst i staiguot sovu ceļu. Leli, bolti putyni vysapleik i klusums. Taidā reizē dzeive dasadur pi dvēselis i tu palīc bogotuoks, i nazkas īsaskaņ i vaira nabeidz skanēt nikod.
Tei ari ir jauneiba – vērtīs iz apleicejūs ar bārna acim i ticēt, ka vysi ir lobi i vyss ir lobs. Ka pasauļs paīs sūleiti pretim, paleidzēs, atbaļsteis, byus prīceigs par tevi. Ka pasauļs paīs nūst nu ceļa, tok ni tu maiseisi pasauļam, ni pasauļs tev. Ka pretim guojiejs iz šaurys lapys pasaraus molā, kab palaistu teve garom, i nagribēs nikuo ļauna. Ka pasauļs navielēs tev ļauna, nakūss, narībs, nasmuodēs i napadareis okla, kūrsla, vaca i klyba. Ka jam byus prīca, ka tu ej, dori, dzeivoj i tev saīt tik labi.
Jauneiba ir puorlīceiba, ka tu vari vysu. Ka ar 25, 140 voi 14622 zeimem tu vari puormaineit pasauli. Ka ir gona ar vīnu vuordu i vyss izamaina. Ka tu soki vīnu vuordu i vaira nikuo nav pa vacam, vyss ir jauns. Ka tu soki tikai vīnu vuordu, i muna dvēsele teik vasala.
Tai ir juodzeivoj. Vīnu šaļteņu pa prīšku dzeivei i vīnu drupaneņu viers zemis. Cytaiž a nikai.
Nu diena.lv


text:
Sveicīns vysim LgSC bīdrim i draugim nu Daugovpiļs. Par itū laika ir nūtykuš daudzi vysaiduoku puormaiņu – myus ir jaunys telpys, jauni interesenti, planā jauni pasuokumi.
Pavasarī puorsavuocem iz jaunom telpom Reigys ūļneicā 48-3 (saīt pretim pazeistamajai kopejneicai „Vēsma”). Pa itū laiku jaunajuos telpuos asam sataisiejuši remontu, jaunu pasuokumu planu i vysi kūpā asam izdūmuojuši ari biroja telpom nūsaukumu. Atbylstūši atsarasšonys vītai i misejai tyka izvālāts nūsaukums „Štabiks” – vīta deļ sovejūs, kur saīt kūpā i puorrunuot svareigys dzelys, dariet koč kaidus (na)dorbus.
Myusu bareņā kluot ir daguojuši ari jauni cylvāki – Laura Macāne, Madara Ozoliņa i LgSC uzticeiga ir palykusi ari Gunta Nagle. Dažim nu myusu draugim beja izlaidumi, prīca, par jūs sajimtajim diplomim!
Leidzi ar jaunim draugim, myus ir ari sataseits jauns pasuokumu plans, itūreiz grybam vaira pasuokumus deļ sevim – sasatikšonys sova prīka piec, piknikus, volejbola spieleišonys vokorus. Tyvuokī pasuokumi julī deļ vysu interesentu ir nūdarbeibys par komunikacejis spiejom i „Latgalīšu pādi pasaulī”, kur Zaiga stuosteis par pīdzeivuotū Italejā. 23. augustā sadarbeibā ar Raiņa muzeju „Jasmuiža” teik planavuota tolka apleicīnis sakuortuošonai, piec tam bals ar latgalīšu muzyku. Par kotru gaidomū pasuokumu byus ari precyzuoka viests ite.
Myusim veļ ir lela prīca paviesteit, ka myusim sābrūs Reigys ūļneicā 50, ir attaiseits jauns veikals „O!Marta”. Ite var nūpierkt latgalīšu gruomotys, suvenirus, vysaiduokus rūkdorbus i materialus rūkdorbim.
Lai vysim kruosaina vosora i gaidom gostūs!
Ar sveicīni, Dagneja Bramane