text:
Fotokonkurss „Eiropa Latgalē: lobs loba namaitoj”
Ar mierki atkluot Eiropys vierteibys Latgolā ir izsludynuots fotokonkurss „Eiropa Latgalē: lobs loba namaitoj”, kur aicynuoti pīsadaleit fotografi amatīri bez vacuma rūbežu.
Fotokonkursa reikuotuoji aicynoj īsavērt Latgolā, Latgolys cylvāku dzeivē, volūdā, tradicejuos, sātā i saimē, ticeibā, dorbūs, svātkūs i nūtykumūs taidys Eiropys vierteibys kai, pīmāram, demokrateja, cylvāktīseibys, religeja i apzinis breiveiba, kulturu īcīteiba, breivais tiergs, solidaritate, lobkluojeiba i socialuo aizsardzeiba.
Vīna nu fotokonkursa idejis autorem, „Latgolys Studentu centra” vaļdis lūcekle Anna Briška soka, ka caur fotografeju ir īspiejams atkluot tuos pat eipašuos lītys i paruodeibys, ar kurom Latgola ir unikala Eiropā, kas pīsaista vītejūs dzeivuotuojus i davalk gostus – cytu Latvejis nūvodu cylvākus, dažaidu valstu breivpruoteigūs jaunīšus, studentu apmainis dalinīkus, uzjiemiejus i c. Varbyut Latgolā ir atrūnamys taidys vierteibys, kas cytvīt Eiropā jau pazudušys?
Lai pīsadaleitu fotokonkursā, leidz 2010. goda 10. septembram fotografejis juosyuta fotokonkursa reikuotuojim digitālā veidā, eisuokuo mola vismoz 1200 pikseli) kluot dalīkūt aprokstu (kod i kur fotografeja uzjimta, kai tovupruot jei atkluoj konkursa temu „Eiropa Latgalē: lobs loba namaitoj”), kai ari zinis par autoru (vacums, dzeivis vīta i telepons). Vins autors konkursam var īsnīgt 1-3 dorbus. E-posta adress dorbu īsyuteišonai: lgsc-rezekne@inbox.lv.
Nu vysim īsyuteitajim dorbim, tiks izvirzeiti dorbi, kuri tiks īlykti bukletā i īkļauti ceļojūšajā fotoizstuodē. Konkursa dalinīku apbolvuošonys pasuokums i fotografeju izstuodis atkluošona nūtiks septembra nūgalē Rēzeknē.
Fotokonkursu reikoj EK „Europe Direct” informacejis centrs Rēzeknē sadarbeibā ar Latvejis Tierdznīceibys i ryupnīceibys kameru i bīdreibu „Latgolys Studentu centrs”.
Vairuok informacejis:
Dagneja Bramane, mob. +371 28362243, e-posts: lgsc-rezekne@inbox.lv,
Juoņs Sutins, EK „Europe Direct” informacejis centra Rēzeknē koordinators, tel. + 371 64622695.


c: text/html

text:
Daugovpilī apsaverama izstuode “Latgolys bibliotekars – rodūšuma olūts”
Da 3.maja Latgolys Centraluos bibliotekys Laseitovā apsaverama ceļojūšuo fotoizstuode “Latgolys bibliotekars – rodūšuma olūts”.
Izstuode ir radeita projekta “Latgolys regiona publiskūs biblioteku darbinīku konfereņce “Pi gaismys olūta veļdzietīs nuoc…”” ītvorūs. Projekts teik realizāts ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts Kulturkapitala fonda i A/S “Latvejis vaļsts meži” finansialu atbolstu.
Izstuodē īkļautī dorbi tyka atlaseiti konkursa kuorteibā. Latgolys regiona publiskuos bibliotekys aktivi atsasauce aicynuojumam i īsyuteja sovu fotografiskū skatejumu iz bibliotekara profesejis rodūšajom izpausmem. Izstuodē byus apsaverami vysaidu autoru dorbi, kas radeiti vairuokuos Latgolys bibliotekuos.
Izstuodis eipašuo vierteiba ir tuos dažaideiba, partū ka kotrs fotografs pīduovoj sovu individualū redziejumu par bibliotekara profeseju. Latgolys bibliotekari fotoizstuodē ir attāluoti i kasdīnys dorbā, i eipašuos svātku šaļtīs. Izstuodis aizdavums ir ceļt bibliotekaru pošapziņu, styprynuot profesionalū identitati i pīdereibys sajiutu, dūt pozitivys energejis luodeņu i īdvasmuot profesionalai izaugsmei. Tok izstuodis veiduotuoji cer, ka tei paleidzēs ari plašuokai sabīdreibai īraudzeit bibliotekaru kai rodūšu, goreigi pīpiļdeitu, īdvasmys boguotu kulturys darbinīku, kas sovus profesionalūs pīnuokumus veic ar aizrauteibu, sirds degsmi i naizseikstūšu optimismu.
Nu 2014. goda septembra ceļojūšuo fotoizstuode “Latgolys bibliotekars – rodūšuma olūts” jau beja apsaverama vairuokuos Latgolys regiona bibliotekuos – Naujinē, Preiļūs, Ludzā i Rēzeknē. Daugovpilī tei eksponāta pyrmū reizi.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Latgaliskais Raiņs Reigā
Ūtardiņ, 13. septembrī, 18:00 stuņdēs Raiņa i Aspazejis sātā, Reigā, Bazneicys īlā 30, byus vīns nu ituo goda Dzejis dīnu latgaliskuokūs pasuocīņu – myusu dīnu latgalīšu dzejis vokors «Gostūs pi Raiņa».
Pasuocīnī paradzāts prof. Janinys Kursītis-Pakulis stuosts «Raiņa Latgola», sovus tekstus skaiteis latgalīšu dzejnīki Juoņs Ryučāns, Valentins Lukaševičs, Emileja Kalvāne, Ilze Sperga i c.
Latgalīšu vokori Reigā Dzejis dīnu laikā septembrī nūteik jau vairuok godu. Jūs sadarbeibā ar Latvejis Rakstinīku savīneibu reikoj bīdreiba «Latgolys Studentu centrs».
Latgola ir Raiņa «jaunu dīnu zeme», Dzejis dīnys regulari nūteik nu Raiņa symtu godu svineibu 1965. godā. Deļtuo itūgod latgalīšu pasuokumam atrosta zeimeiga vīta – Raiņa i Aspazejis memorialuo sāta – svareiga Reigys centra kūka apbyuvis daļa.
Bīdreiba «Latgolys Studentu centrs» ieceriejuse radeit cytaidu dzejis pīdzeivuojumu i sūlej atkluot, kai atrūnams «cyts Raiņs» i kai nu školys laika zynomuo Raiņa dzeja skaņ latgaliski. Latgolys jaunīši gryb, kab sabīdreibai pasaruodeitu gribiešona izzynuot latgalīšu kulturu i atrast, ka tymā ir daudz i reidzuonim interesnu, myusdīneigu elementu.
«Ir teicīņs «Troks voi nu Rogovkys», kas dzims nu tuo, ka zemnīks i dzejnīks Pīters Miglinīks 19. godu symta beiguos īsyudzēja tīsā i vinnēja muižkungu, kas tim laikim beja koč kas naīdūmojams. Kai itū trakumu atvest iz Reigu, kai paruodeit vysai Latvejai? Dzejis dīnu pasuocīņs «Gostūs pi Raiņa» raudzeis vēļ reizi reidzuonim paruodeit latgalīšu volūdu, dzeju i drupeit latgalīšu trokuma,» stuosta pasuocīņa reikuotuoja Ilze Sperga.
Pasuocīņa laikā dorbuosīs vysaidu apguodu izdūtūs latgalīšu gruomotu i muzykys īrokstu golds.
Gaidom vysus gostūs pi Raiņa!
Latgaliskais Raiņs Reigā


text:
Pi myusim Latgolā! – 26.07.2013.
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA „Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu „Pi myusim Latgolā!”.
Itūnedeļ raidejumā:
- Latgolys vīneigais profesionalais teatris jau vaira kai desmit godus nav atsvaidzynuojs sovu aktiru kolektivu. Itūšaļt Daugavpiļs teatris ir izsludynuojs uznemšonu vuiceibu kursā sovys trupys atjaunuošonai. Raidejumā tiks stuosteits, kai teatrim paleidzēs jaunī skotuvis muokslys specialisti.
- Raidejuma veiduotuoji dūsīs iz Baļtinovu, lai nūskaidruotu, ar kū mozuokais Latvejis nūvods ir īgivs atpazeistameibu vaļsts mārūgā, i atkluos Ontona i Annes fenomenu.
Raidejums „Pi myusim Latgolā!” skaņ pīktdinem 18:00 Latgolys Radejā, sastdinem 16:00 Rēzeknis radejis „Ef-Ei” ēterā, taipat tū var atrost i nūsaklauseit škārsteikla lopuos lakuga.lv, latgale.lv i i-rezekne.lv.


text:
St. Škutāns, M.I.C.
Katōļticeibas vēsture un katekisms
DASMYTAIS „ES TYCU“ PUNKTS
„Grāku atlaisšonu.“
1. Kū myusus mōca dasmytais „Es tycu“ gobols?
Tys myusus mōca, ka katōļu Bazneicā, caur Kristus nupalnim, mes varim dabōt grāku pīdušonu un strōpu atlaisšonu par tim.
„Lai slavāts Dīvs myusu Kunga Jezus Kristus Tāvs ... tymā mums pesteišona caur Jō asni, grāku pīdūšona saskaņā ar Jō žēlesteibas bogōteibu“ (Ef. 1:3., 7).
2. Kaidi grāki var byut pīdūti katōļu Bazneicā?
Vysi grāki, bez kaida izjāmuma.
3. Kas grēcinīkam ir jōdora, lai sajimtu grāku pīdūšonu?
1. Jam nūpītni ir jōnūžālōj, kai Kristus soka: „Jo jyus par grākim nagondarēsit, vysi taipat aizīsit būjā“ (Lk. 13:3) un 2. cīneigi ir jōpījam grāku pīdūšonai Kristus īstōdeitī sakramenti.
4. Kaidus sakramentus grāku pīdūšonai Kristus ir īstōdejis?
Tam nūlyukam Kristus ir īstōdejis kristeibas un gondareišonas (paenitentiae) sakramentus.
5. Kam ir vara atlaist grākus gondareišonas sakramentā?
Taida vara ir katōļu Bazneicas veiskupim un jūs pylnvarōtim prīsterim, jo tikai jim Kristus ir sacejis: „Kam jyus grākus pīdūsit, tim tī byus pīdūti“ (Jņ. 20:23).
NB: Mums sirsneigi ir jōpasateic Dīvam par apsūleišonu atlaist grākus gondareišonas sakramentā. Lai labprōt un bīži izmontōjam šū žēlesteibu, vīnmār ryupeigi uz tū sasagatavojūt, lai ari uz ik kotru nu mums Kristus varatu pasaceit: „Uzatic, dals, (meita), tovi grāki tev pīdūti“ (Mt. 9:2).


text:
Monografejā par kulturys montuojuma kūpīnom analizāti ari Latgolys pīmāri
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Ituo gods rudinī izguojuse Latvejis Kulturys akademejis (LKA) pietnīku kolektivuo monografeja “Kultūras mantojuma kopienas: prakses, attīstība un izaicinājumi”, kura turpynoj LKA aizsuoktūs pietejumus kulturys montuojuma jūmā, itūreiz pīsavieršūt montuojuma kūpīnom – analizejūt, kai sabīdreibys grupys pīsadola montuojuma saglobuošonā paaudzem iz prīšku. Tamā analizāti ari vairuoki Latgolys pīmāri.
Monografejis, kurys zynuotniskuos redaktoris ir Rūta Muktupāvela, Anda Lake i Baiba Tjarve, autori pīsavārsuši na tik aptverūšai vysaiduoku kūpīnys jiedzīņa definiceju analizei, snādzūt precizu i zynuotniski pamatuotu montuojuma kūpīnys jiedzīņa izpratni, tok ari analiziejuši Latvejis dzeivuotuoju redzīni, zynuošonys i attīksmi pret kulturys montuojumu, bolstūtīs pietejuma laikā veiktuos Latvejis dzeivuotuoju aptaujis reprezentativajūs datūs. Tī līcynoj, ka vaira nakai pusei Latvejis dzeivuotuoju ir zynoma izpratne par kulturys montuojumu i tuo veidim, kai ari deklarativā leiminī teik aplīcynuota vajadzeiba saglobuot i aizsorguot montuojumu, tok praktiskys leidzdaleibys pošnūviertiejums montuojuma saglobuošonā ir zams. Tys līcynoj, ka pastuov zynoms puorruovums storp prīškstotim i praktisku darbeibu. Sabīdreibys bīžuok pīmynātī kulturys montuojuma elementi i objekti ir Leigū/Juoni i ar tū saisteituos tradicejis i rituali, Dzīšmu i deju svātki, tautysdzīsmis, Breiveibys pīmineklis i Rundālis piļs.
Monografejā teik analizāti 12 elementi, kas tyka pīteikti Latvejis Nacionalajam namaterialuos kulturys montuojuma (NKM) sarokstam laika pūsmā nu 2016. leidz 2018. godam: pareizticeigūs dzeivuotuoju kuozu rituali Olyuksnys nūvoda Pededzis pogostā, budieļu maskuošonuos tradicejis Zemgalis Vacumnīkūs, dzīduošona ar pusbolsu, Gaujis plūstnīku omota prasmis, Latgolys bubyna spēlis tradiceja, lībīšu kulturtelpa, saulis godskuortys 8 svynamūs laiku tradiceja, Siguldys vāzys (spīķa) taiseišonys prasmis, tautys daiļomota meistari, tautys deju tradiceja, Upītis kulturtelpa i Zīmeļlatgolys montuojums Kūrzemē.
Na vysi nu itūs 12 elementu ari īkļauti Latvejis Nacionalajā namaterialuos kulturys montuojuma sarokstā. Gruomota dūd vareibu saprast, deļkuo vīni pīteikumi teik pījimti, tok cytim kuo datryukst. Skaiteituojam eipaši vierteiga var ruodeitīs informaceja, kas dabuota pietnīku veiktajuos intervejuos ar kūpīnu puorstuovim, kuruos atsakluoj ari daudzys aizkulišu lītys, kas plašuokā sabīdreibā nateik afišātys, intervātī nasabeist runuot ari par tryukumim voi problemom sovu tradiceju saglobuošonā. Daudzim atkluojums varātu byut stuosts par Zīmeļlatgolys montuojuma kūpiejim Kūrzemē – Vistopolu saimi nu Pūris pogosta. Itys namaterialuo kulturys montuojuma elements natyka īkļauts NKM sarokstā, tok paruoda vīnys saimis spiejis ūtrā Latvejis golā turēt dzeivys sovys dzymtuos pusis tradicejis, nūdūt tuos sovim bārnim i par tū sajimt atzineibu nu apleicejuos sabīdreibys Kūrzemē.
Gruomotu izdevs “Jāņa Rozes apgāds”, i tei nūpierkama “Jāņa Rozes” gruomotu veikalūs.


text:
Paziņuoti "Boņuka" pretendenti
Verūs, ka jau nūsaukti “Boņuka” bolvys pretendenti. Cik pīmiņu, apbolvuošona laikam 26. aprelī, dīnu piec “Vuolyudzānu” Rēzeknē. Ka tik na ar sorkonim kovrim, puču buketim i glaunom suknem i smokingim. 😀 Es tai pi seve smejūs.
Ir precizys lītys, ir puorprotumi. Laikam beja atkareigs nu pīsaceituoju aktivitatis i redzīņa. Kai jim pasaruodēja. Poša es nikuo napīsacieju. Slinka kai maita…
Tok prīca, ka ir i nūteik. Kū vaira nūteik, tū vaira kuo apsavērt i satikt, īraudzēt, byut. Evoluceja ļūbej variacejis i atkuopis. 🙂 Latgalīši izdzeivuos, ka byus vysaidi.
Nazynu, cik šaura ci plota vide puorstuovāta. Ak jau ir latgaliskys aktivitatis, kas nūteik pošys nu seve i nav vydā. Tok tys laikam naizbāgamai – lai kai skrītu i maklātu, vysod byus nazkas uorpus redzīņa.
Vysaidā ziņā LgSC ari ir tī pa vydu. Redzēs, kai gols golā tiks nūvierteiti myusu dorbi.
Cyta storpā piec vīnys nagulātys nakts i spriesšonys (paļdis Arta pacīteibai i apjiemeibai sagatavēt pamateigu i puordūmuotu pīsacejuma pamattekstu!) pīsacieju LgSC 2008. goda darbeibys programu latgalīšu volūdys saglobuošonys i atteisteibys jūmā NVO instituta premejai, kur var pīsasaceit sabīdriskuo lobuma organizacejis ar sovim aizguojušuo goda “varūņdorbim” i sajimt premeju, tok vaira interesēja īspieja byut sūpluok i pīsadaleit.
Ilze


text:
Kuorsovys nūvoda daņču muzykanti. Albums MUZYKANT, LAIKS TOVAI GARMAŅAI
Lai caltu kapelu muzyciešonys kulturys montuojuma daļu sauleitē, Saļnovys pogosta bīdreiba „Kūzuls” pīraktejuse projektu, bet “Latgolys Producentu Grupa” ir izdavuse CD „Muzykant, laiks tovai garmaņai” ar vītejūs Saļnovys tautys muzykantu izpiļdeitajom melodejom.
Diskā īkļauts 21 skaņdorbs, kū īskandynuojuse kapela „Sābri”, muzykantu grupa „Salnavas Danču muzikanti” i Malnovys kapela „Malnavas muzikanti”, kura izpylda na tikai tautys dzīšmu apdaris, bet ari originaldorbu „Olūteņam”, kas ir vītejūs autoru veikums – muzyku sarakstejuse Rasma Kulamova i vuordus – Emīleja Kalvāne.
Diskā dzieržamuos dzīsmis ir dabuotys nu muzykantim, īspielejūt tuos piec muzykaluos atminis. Dažom melodejom autors ir nazynoms, bet tuos ir spālātys večerinkuos Saļnovys pusē 20. gs. suokumā. Vairuokys melodejis ir nuokušs nu teiciejis saļnavītis Teklys Ločmelis, kas dzymuse 1928. godā Ruskulovys sādžā.


text:
LgSC gruomota pīsadola konkursā, atbolsti!
Beidzūt var bolsuot na tik par latgalīšu muzyku, dzīsmem i TV šovu daleibnīkim, a ari par latgalīšu gruomotu. Portals „Delfi” sadarbeibā ar Gruomotizdevieju asociaceju aicinoj pīsadaleit gruomotu muokslys konkursa „Zelta ābele 2011” bolsuojumā i nūsaceit vysskaistuokū gruomotu, kura konkursa nūslāgumā sajims publikys simpateju bolvu.
Par itū bolvu sasaceņš „Latgolys Studentu centra” izdūtuo gruomota „Es soku.Tu soki. Puosokys par krīzi”. Gruomota ir atzeita kai vīna nu skaistuokūs 2011. goda Latvejis prozys gruomotu i leidz ar cytim konkursā nūsauktajim izdavumim pīsadaleis gruomotu izstuodēs Latvejā i uorpus juos, puorstuovūt reizē i myusu vaļsts, reizē i latgalīšu gruomotnīceibu.
Par krīzis puosokom vari nubolsuot ite nu šudiņdīnys leidz 9. apreļam, nu vīnys IP adresis 24 stuņžu laikā teik pījimts tik vīns bolsuojums par vīnu no nominantu, liedza ar tū bolsoj kotru dīnu! 🙂


text:
Pabyut vīnai ar sovom dūmom. Saruna ar dzejneicu Mārīti Slišāni
Intervejis autore: Ilze Sperga portalam lakuga.lv
Saruna ar dzejneicu, gordumu cepieju i mamu Mārīti Slišāni saīt storp tortim, dzejūlim i bārnim. Bet juos dzeja ni tyvai nav par tortim, jei ir dziļa, eksistenciala, puordūmom boguota. Pi juos tortu dzeja ir kai vēļ vīna zamgarša voi piecgarša. Mārītis dzeju skaitit ITE.
Verūs iz tovu tortu feisbukā, skaitu tovus dzejūļus. Tei ir tik interesanta simbioze, div radeišonys sūpluok – literatura i kulinareja. Kū vīgļuok radeit – dzejūli voi tortu? I kuo tev šūgod ir saguojs vairuok?
Paļdis, ka īraugi i “nūgaršoji”. Ka par daudzumu, varu drūši apgolvuot – tortu saradeits vaira nakai dzejūļu. Ka videji 30 torti mienesī, tod godā tys ir 360, moš mozuok, moš i vairuok. Golvā moš es kū pīdūmoju, sadūmoju, bet cik daudz napīrokstu!
Runojūt par par vīglumu voi gryutumu. Es saceišu tai, ka gryuši ir tod, ka tys ir pīspīdu kuortā – sevkurs dorbs, ka teik dareits pīspīdu kuortā, naīt vīgli, ir gryuši. A ituos obejis lītys mani naspīž nivīns – es juos doru, partū ka maņ tys prosuos pošai, maņ tys pateik. Es tortus puorsvorā capu pa naktim, partū ka maņ tūlaik vajag byut vīnai. Es tik daudz laika pavodu capdama, ka tuos vysaiduos dūmys, sajiutys, emocejis manī vysu laiku klejoj, kuortojās, beidej vīna ūtru, stumdej, gryusta… Maņ juos ir juoizlaiž nu seve…
Koč gon rokstu es jau seņ. Nu pamatškolys. Maņ pateik raksteit, bet naprūtu sasistematizēt. Saīt haoss! Agruok varieju raksteit koč kaiduos kladēs, būrtneicuos, piečuok vīnkuorši sev syuteju eiszinis, ka kas golvā sasatyka. I tai syuteju, syuteju ilgi… Cikom vīnu telefonu nateišom izmozguoju, vēļ cyts nūmyra i navareju tikt īškā, bet nabeja muoceibys…
Kod nateišom vairuokus dasmytus, moš symtus sovu SMS izdziešu, izarauduoju, izadusmuoju… Apsasiežu i saceju: “A kas ta vaineigs? Poša viņ vaineiga, ka navari kur cytur saglobuot.”
Nabeja jau tikai dzejūli. Tī reizem beja vīnkuorši kaida sajiuta pat aiz vīna vuorda, aiz vīna teikuma vasals stuosts nu puordzeivuotuo. Sova veida dīnysgruomota. Maņ pateik pacyluot, atrast, palaseit – tod vyss atsagrīž. Tuos dīnys sajiutys, tuos dīnys radzātais…
Vīnkuorši, es asu taida, ka maņ pateik byut vīnai ar sevi i sovom dūmom… Es bārnim smejūs – jiusu mama ar putnim golvā i klāvā (smejās).
Kod tortu apād, palīk tikai fotografeja. Kas palīk piec dzejūļa, kod jū puorskaita cyti? Cik svareiga tev ir auditoreja?
Gribīs ticēt, ka tī, kas izlosa munu raksteitū ari grib “pagaršuot” viel. Bet tai nūpītni – es tū doru vairuok tūmār seve deļ, deļtuo ka tys vyss ir nu seve man juoizlaiž. Tik pylns, sakuopynuots tamuos cepšonys stuņdēs, pošai ar sevi. Tod palīk vīgļuok, ka asu palaiduse, atsādynuojuse…
Vaira nasagrib raksteit SMS – ka nu otkon izadzēss, pazuss… Bet namaluošu, ir pateikami, ka ir kaids, kas “izgaršoj” munu raksteitū, pīroksta koč kū. Tys līk padūmuot, ka koč kas ir ari manī eipašs.
Nav vīgli byut mamai i raksteit. Bet tev vēļ ir ari saimisteiba, tev ir bārni, tev ir tovi torti. Pa kuru laiku tu tū vysu paspiej? Kod tu roksti? Deļkuo? Kas ir tuos temys, kas tevi paceļ viers kasdīnys voi līk apturēt skriejīni, nūstuot tekstā?
Es asu mama treis bārnim, mums ir treis gūtenis, cipeitis, div suni, seši kači… Nu juosoka – a nikuo i napaspieju. Vyss tai īsuokts, napabeigts. Maņ jau grybātūs, kab byutu. Bet saprūtu – a kas ta izdareis tūs munus dorbus munā vītā? Nivīns. Kai jau pīminieju – haoss. Par moz tūs stuņžu dīnnaktī.
Bīži mani īzaslādz bārns – grybīs nūsaslēpt, īleist kur, sasaraut komulī, tymsumā, styurī i parauduot, tod pantūs izkrateit sovys emocejis tekstā… Iztaisnuot muguru i īt izdareit kasdīnys dorbus.
Palīk, redz, duorzs aizaudzs, puču dūbe pi balkona – usnēs, gruomatu plaukti kruoj putekļus… Sapynu tik daudz, bet beistūs sepinēt koč kū lelu. Es mozim, mozim sūleišim, aizakavejušim sūlīšim īmu iz prīšku.
Laikam jau minieju – es cīši vysu uztvaru ar saasynuotom emocejom, reizem varbyut puorprūtu, na tai saprūtu. Kod manī sakuop emocejis, tys sasajauc ar radzātū, dzierdātū, justū, ilguotū i tod piersti vīnkuorši izdrukoj…. Es bīži pat napuorskaitu.
Kū tuoļuok, tī torti palīk nu skota sarežgeituoki, kruošņuoki, boguotuoki. Tev ir sovs rūkroksts tortu cepšonā? Bet cik vīgli atrast sovu rūkrokstu literaturā? Cik vīgli ir byut Ontona meitai – taišni literaturā. Niu ari – Annelis muosai? Cik vīgli voi gryuši ir raksteit ar uzvuordu Slišāne i Upītē?
Es laikam saceišu tai – es eisti nadūmoju i nasaleidzynoju. Es asu es. Nui, Ontona i Irēnys meita, nui, Annelis, Lienītis i Andra muosa, nui, Matildis, Adelis i Ontona mama, i es taida byušu vysu laiku – jūs meita, jūs muosa, jūs mama… Bet es asu – Mārīte.
Es vysod asu lapovusīs par sovu saimi, ar jūs dorbim, sasnāgumim. Ir vīgli bejs byut Ontona meitai, vysod ir bejs vīgli. Bet tys ari izlīk koč kaidu atbiļdeibys sajiutu, naapzynuoti ci apzynuoti. Gribīs, lai tātam, mamai, bruoļam i muosom ir lapnums i prīca par mani.
Es ari asu sacejuse – es jaunuokuo, maņ mozuok tics koč kuo, asu vairuok apdaleita (smejās). Mes eistineibā kotrys asam pavysam sovaduoks.
Bet, nui, ka par rūkrokstu, dūmoju, ka es vys vēļ asu mekliejumūs. Maņ ir aizsuokti vysaidi dorbi, cytam jau padsmit godi, kaids dorbs aug leidza ar bārnim… Kod pīdzyma muna pyrmuo meita, muns pasauļs apsagrīze… iz breidi apsastuoja. Tys 2010. gods, nui, i vēļ decembris, gryuši, tātys aizīšona… Kab nasajuktu pruotā, suokumā gluobe stygys, kas staiguotys ar tātu, dorbi, kas dareiti ar tātu, i muns mozeņais bierneņš, kas pacīteigi vysod gaideja mani sev sūpluok…
Raksteju puosokys bārnim, raksteju taidu cyklu “JEI i jis”, raksteju burtu paņteņus, stuosteņus bārnim, kur ceņšūs īkļaut apleicīnē svareigus vītvuordus… Nalelus prozys gobolus… Bet vyss tai īsuokts i nūlykts koč kur, lai “sasamarinej”. Partū ka tī ir dorbi, pi kuo juostruodoj – juoatrūn laiks, juoapsasāst i juostruodoj. Pagaidom maņ tam laika datryukst.
Vysod ir patics tys, kai jiusu saime turīs pi sova. Ontona dzejūļs par tū, ka tu navari sovejam dareit puori, ir kai sova veida moto jau kuruos paaudzis dorbam i darbeibai. Ari daudzi teve captī capumi i recepti – vacais i seņ aizmierstais, bet gūdā caltais. Kai Tu atrodi i izsleipieji sovus receptus?
Maņ nikod nav bejs koč kaidu elku, favoritu, nikod naasu fanuojuse par koč kū, grīzuse biļdeitis, lepejuse plakatus. Maņ vysod tāta bejs ideals, gudreibys, veirīša etalons. Maņ jis vysod licīs tik gudrs, tik gudrs.
Tai es augu ar lapnuma sajiutu, ka maņ ir taids tāta. Vierteibys, kas ir īlyktys jau nu dzimšonys – latgaliskais, sovys pusis pīdereiba, cīns, mīlesteiba. Tū nikuo navar izraut, var mieginuot aizbēgt, bet voi tys ir vajadzeigs? Mieginuoju – tū nūžāloju, taipat atvalk atpakaļ.
Es raugu sovim bārnim paruodeit sovu bierneibys garšu i smuordu – ka mes varim tik daudz kuo sataiseit nu tuo, kas mums ir. Kai smejūs, na jau veikala plauktūs ir tī gordumi. Lai saprūt, ka gordums ir ari ībraukt ar pierstu meiklis bļūdā, nūlaizeit miksera slūtenis, izkaseit pylnpīna buņdžeņu. Nu nasaīt jau tai – veikals puorspiej, jim tī vyss līkās vairuok kārdynūšs.
Maņ ir daudz par kū saceit paļdis bruoļam. Es vysaidūs Upītis svātkūs taisu gordumu cīnastus. Kod atbrauc gosti, ari capu gordumus, leiguošonai vuoreju sīrus.
Tān atceriejūs – kod tātam vajadzēja Upītis muzeja pasuokumim, izstuožu atkluošonom, ari tod es tātam cepu vysaidus peirāgus cīnuošonai.
Kas ir tovys saimis Zīmyssvātku iedīni? Kai sagaideisit Jaunū godu? Kas byus iz tova golda Vacuo goda vokorā?
Jau nu bierneibys Zīmyssvātki beja gaideituokī svātki. Tei gataveišonuos, jau vairuoku nedeļu garumā. Suokumā cepe mama, vacuokuos muosys, bruoļs. Ka jau es drupeit paaugu, vysa gordumu cepšona beja iz mane. Atcerūs, veiduoju sarokstus (tāta maņ vysod lyka) – kaidus capumus cepšu, cik vajadzēs cukra, ūlu myltu. Ūlys kruojom div mienešus, nabeja jau tik daudz cipeišu. Bet tai myusu saimē vysod beja 12 iedīni iz golda.
Mums 24. decembris ir Kūčys dīna, kod nasam egleiti iz muojom, sapuškojam. Vokarā piec vysim dorbim sāstam pi sakluota golda. Biernībā piec tātys runys mes dalejomēs ar kaladom. Golvonais pyrmais iedīņs – kūča, piec tam jau aizīt gryusle, galis, rosoli, kuopusti, zierni, pupys i vyss cyts.
Tī beja svātki. Lai cik mes jau byutu daudz, vysod spīdemēs vysi ap goldu. Tys veiduoja taidu styprū sajiutu, ka placs pi placa durās, ka pāda aiztyka ūtra pādu, ka vīns ūtram padevem iedīni, ka myusu bejs cik daudz… Tān mamys ar tātu vairs navā, tān vairuok vyss nūteik kotram bārnam sovā saimē ar sovim bārnim. Grybātūs jau tū vysu kūpā saīšonu. 25. decembrī piec vakareņom ustobā pi egleitis – apduovynuošona, dzīsmis, rūtalis.
Vacgoda tradicejis – vysod lejam laimeiti, goldu nataisam vaira tik puorbuoztu kai Zīmyssvātkūs. Tei laimeišu līšona ir breinumains pasuokums, kod vīns aiz ūtra vacā kauseņā laidynojam laimeitis, rūka miļzeigā, syltā tātys cymdā, iudiņa spaiņs, kur izlejam izkusušu alvu, kas puorsavierš par koč kū nasaprūtamu. Piečuok iz ladsskapa ar sveci taisom ānys i pietejom, kas tī saguojs.
Varbyut vari īdūt kaidu puorbaudeitu i vīglu receptu taišni itam zīmys laikam?
Kai soldonū iedīni, gordumu nūsaukšu tuoraga sacapumu – tys gordums ir nu tātys, jū cepe tāta, i maņ jis vysod garšuoja. Jū var ēst vīnu pošu, jū var ēst pi čaja, kopeja, jū var ēst ar ūgu keiseli.
Jamam kilogramu tuoraga, īlīkam 8 karūtis cukra, paceņu vanilina, drupeit suoļa, 4 karūtis skuobuo kriejuma, 7 karūtis mannys, 5 ūlu dzaltonumus i vysu labi izmeicam.
Tod ūlu boltumu sakuļam styngruos putuos i īcylojam tuoraga masā. Kluot piec patikšonys – rozīnis, kaļteiti augli, ūgys, sukadis. Apvylojam myltūs i īcylojam meiklē. Piec tam cepešponnu izsmierejam ar svīstu, salīkam “Selgys” capumus pa vysu apakšu, viersā līkam meikli, a pa viersu mozus svīsta piceņus. Capam cepeškruosnī 25–30 minotys 180 grādūs. Goooords! Smuordoj vysa muoja.
Voi tev saīt laiks skaiteišonai i kas ir gruomotys, kū byutu juopuorskaita kotram – vysleidza latgalīšu voi pasauļa literaturā? Kas ir tova spāka gruomota? Voi kuru byutu gribiejīs pīraksteit pošai?
Gūdīgi atsazeišu, moz saīt laika skaiteišonai. Pādejūs godus vaira bārnu gruomotys, puosokys. Bet ceņšūs, ceņšūs kaidu lopyspusi, kod drupeit atrast laiceņu. Es dzeivoju muzejā / bibliotekā (vysur tātys i mamys lītys, myusu biernība), maņ vysys ustobys pylnys ar gruomotom, tik jem i losi. Pasaraus – atrūni kuo nadzierdāta. Tān decembrī skaitu Džonu Grišamu, atbiļdis nav – deļkam. Stuovēja tātam plauktā, i saprotu – naasu skaitejuse.
Naseņ meitys īspaidā puorskaiteju Astridys Lindgrēnis “Mio, manu Mio!” vyspuor – piļneigi ar sovaiduokom emocejom skaiteju kai bierneibā. I tai ir ar vysom gruomatom, kū tādin skaitu. Līkās – nimoz nav bārnu literatura, cik dzili var tī īsavērt. Varbyut tai naīsadūmuotu puorkaiteit vairs tai, kas skaiteits bierneibā, bet labi, ka bārni aug.
Maņ nav ilgi juomeklej atbiļde, kas ir muna spāka gruomata. Tuos vysys ir munys tātys gruomotys, tys atkareigs nu dīnys emoceju. Bet tātys “Čipierksneiti” es uztveru kai sasatikšonu ar tātu, tī atrūnu spāku.
Varbyut ir daguojs laiks sovai dzejūļu gruomotai?
Iz ituo vaicojuma navaru vēļ atbiļdēt, jū nikod navar zynuot – kod ir tys eistais laiks. A varbyut i tādin, a varbyut i nikod. Ka byutu, byutu iz Zīmyssvātkim duovonys (smejās), varbyut iz nuokušajim?
Kaidi ir tovi jauna goda plāni?
Eisumā sokūt – pīpiļdeit bierneibys sapynus. Vīns – palelynuot “MaGaLiņa” cipeišu gonompulku, ūtrais – sataiseit sovu “MaGaLiņa” gordumu captuvi, kur varātu na aiz durovu sasatikt ar gostu, a apsasēst pi čaja, pasarunuot, taiseit tī meistarklasis i degustacejis. Cīši caru, ka koč vīns pīsapiļdeis.
Gribīs īsavuiceit savaļdeit sovys emocejis, vaira īsamuoceit saplānuot laiku, byut taidai mamai, kas īdvasmoj! Sapynu daudz, i es tycu – pīpyldūt biernībā sepinātū, cylvāks var byut laimeigs. Teišom cīši grybātūs eistynuot. Partū ka “Upītē dzeive jauka”. Lai vysim ir kū sapņuot! I lai vysim lobī sapyni spiej eistynuotīs!


text:
133 īspiejis lobuokai dzeivei Latvejā
Pyrmudiņ, 18. aprelī 12 stuņdēs Rēzeknē, Rēzeknis Augstškolus Ekonomikys fakultatē (Atbreivuošonys alejā 90) tiks atkluota ceļojūšuos izstuodis “133 īspiejis lobuokai dzeivei Latvejā” ekspoziceja Latgolā.
LgSC Rēzeknis aktivisti komandu dorbā
Sabīdreibys integracejis fonda eistynuotuo ceļojūšuo izstuode ar interaktivys ekspozicejis paleidzeibu treis dīnys (18., 19. i 20. aprelī) informēs Latgolys planavuošonys regiona īdzeivuotuojus par navalstiskūs organizaceju eistynuotajim projektim, kas sajāmuši atbolstu Eiropys Ekonomikys zonus i Norvegejis vaļdeibys divpusejuo finanšu instrumenta “NVO fonda” programys ītvorūs, kurymā tika eistynuota grantu shema treis programuos (NVO kapacitatis stiprinuošonys programa, NVO darbeibys atbolsta programa i NVO projektu programa). Vysā eistynuoti 127 Latvejis NVO 133 projekti, kuru vydā beja ari Latgolys Studentu centrs.
Ari Latgolā sevkurs ir aicynuots pīsadaleit “ideju sīnys” taiseišonā. Tei apkūpoj īdzeivuotuoju idejis, vīzejis i redzīni par navalstiskūs organizaceju lūmu pilsūniski aktivys sabīdreibys veicynuošonā, par tū, kai navalstiskuos organizacejis var snīgt realu lobumu kotra individa dzeivē, valstī i sabīdreibā, kai ari veicynuot leidz šam naaktivū mierķa grupu īsasaisteišonu navalstiskūs organizaceju darbeibā. Idejis tiks apkūpūtys nūslāguma koņferencē Reigā, 29. aprelī.
Seminara laikā Rēzeknē ar sovom prezentacejam i stuostejumu par projekta eistynuošonu pīsadaleis ari Latgolys Studentu centrs gon 18., gon 19. aprelī.
Vaira dazynuošonai: http://lsif.lv/files/pics/133idejas/Izstade_133_Iespejas_labakai_dzivei_Rezekne_1342011.pdf


text:
Asam cīši lapni i gandareiti paziņuot, ka myusim ir radeita jauna muojaslopa, kurā byus pīejama informaceja arī latgaļiski!
Deļ tuo, ka pyrmajuos dīnos vēļ juprūjom turpinuosīs puoreja nu asūšuos iz jaunū muojaslopu, aicinojam ar sapratņi izaturiet pret kaidu seiku klaidu voi informacejas tryukumu .
Mes aceigi viertiesim i anaļiziesim muojaslopas funkcuionaļitāti, i byusim prīceigi, ja par kaidom klaideņom i trykumim, kū asit īraudziejuš, uzraksteisit arī mumsim e-postā pr@daugavpilsteatris.lv
Mēs byusim pateiceigi par jiusu atsauceibu i prīcuosimīs , ja bīžuok īsagrīzsitēs myusu muojas lopā!


text:
VOSORUOŠONA – 2012
Ir otkol atguojuse vosora. Tys ir laiks, kod Tu, školuotuoj, na tikai atsapyutīs pec garuo dorba cielīna, bet rūni jaunys idejis, apmeklejūt kursus, kuru pīduovuojums ir pīteikami plašs.
Šūgod piec pīcu godu puortraukuma Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja organizej školuotuoju i studentu vosorys kursus – nūmetni “Vosoruošona”, kas nūtiks Rogovkā nu 21. – 24. augustam.
Aicynojam pīsadaleit školuotuojus i studentus, kas gryb styprynuot latgaliskū pašapziņu, īpazeit Latgolys kulturmontuojumu, izstruoduot sovys muoceibu programmys un materialus, daleitīs pīredzē, satikt dūmubīdrus i vyspuor jaukus cylvākus i, prūtams, labi atsapyust i smeļtīs spāku jaunam dorba cielīņam. Šūgod kursu golvonuo tēma – latgalīšu volūdys vuiciešona školā pec jaunuo standarta i muoceibu prīkšmata latgalīšu rokstu volūda programys.
Nūdarbeibys byus latgalīšu rokstu volūdā, literaturā; īpazeisim latgalīšu rokstu volūdys standartu i programu, metodis, kai struoduot; kūpā dorbuosimēs pi muoceibu leidzekļu veiduošonys; pīsadaleisimēs diskusejā par latgalīšu volūdys vītu izgleiteibys sistemā, nūzeimi personeibys veiduošonā; tiks organizeita ekskurseja pa Nautrānu nūvoda kulturviesturiskuom vītom.
Byus daudzveideiga atpyuta. Tai kai školuotuojam ļūti svareigi sakuortuot pošam sevi jaunajam muoceibu godam, uzzynuosim, kai veseleigi dzeivuot, kai dūmuot loby. Lektori – Latvejis Universitatis , Rēzeknis Augstškolys i cyti specialisti.
Gaidom Tevi, školuotuoj, ja sovim audzieknim jau muoci saskatēt sova nūvoda boguoteibys, gaidom Tevi, ja grybi tū darēt. Kursu beiguos tiks īdūta aplīceiba.
Pīsoki sovu leidzdaleibu, aizpyldūt i syutūt dasaciešonys anketu iz e – postu: lvlksa@inbox.lv leidz 3. augustam. Daleibys moksa Ls10.
Daleibnīkim pec pīsateikšonuos atsyuteisim seikuoku informaceju ar dīnys parādu i par vysu, kas gaida augusta dīnuos i naktīs.
Vaira dazynuošonys: Veronika Dundure (t.26481524) ; Anita Žogota (t.29159084).


text:
Latvejis Nacionalais kulturys centrs izdevs gruomotu “Dienvidlatgalē austās segas”, kurys autore ir Latvejis Etnografiskuo breivdobys muzeja Kruojumu nūdalis vadeituoja, muokslys viesturneica Daina Kraukle.
Daina Kraukle izdavuma īvodā roksta: “Leidz šam Latvejis dīnvydu pīrūbežys nūvodu amatnīku veikums ir moz pieteits. Etniski boguoteigais īdzeivuotuoju sastuovs, kai ari cīšī kontakti ar Boltkrīveju ir veiduojuši viņ itai pusei soveigu izpratni par skaistū, kas amatnīceibā puorsteidz ar boguoteigim rūtuojumim i spūdru, dzeivisprīceigu kruosu zīdu. Pietejuma pamatā ir deču kolekceja (204 deči), kas 2003. godā beja eksponāta Kruoslovā. 2015. godā Latvejis Etnografiskais breivdobys muzejs reikuoja ekspediceju, kurys laikā izvaicuoju audiejis par izmontuotajim dorbareikim, materialim, audumu tehnikom i c. Īspieja tiktīs ar audiejom ir nanūviertejama, partū ļaun īraudzeit i dziļuok saprast gon vidi, gon dorba pajiemīņus, gon pošu muojamatnīču dvēseli. Maņ Latgola vysod lykusīs kai Latvejis energejis i vitalitatis olūts. Caru, ka gruomotā apkūpuotais ļaus audieju nuokušajom paaudzem smeļtīs īdvesmi i radeit jaunus interesantus dorbus.”


text:
Latgalīša pādi Krokodila Dendija golā
Kai radzams jūku obrozā zamuok, cīši lelys zynuošonys latvīšim par Austrāleju nav. Kab itū prīškstotu maineitu, aicynojam n-tū reizi sasatikt iz stuostu ciklu „Latgalīša pādi pasaulī”, kab nakluotīnē pabyutu kaidā pasauļa molā i golā, kas 8. novembra vokorā byus Austrāleja – par sovim pīdzeivuojumim i pīredzi tymā stuosteis Daina Blažēvica.
„Latgalīša pādi pasaulī” ir mieginuojums izzynuot pasauļu nu cytu latgalīšu skotu punkta. Kulturu sovpateibys, vītys, kas juoradz, cylvāki cytuos zemēs i vēļ i vēļ!


text:
Krīvejis Nacionaluo biblioteka
Krīvejis Nacionaluo biblioteka (krīvyskai Poccи́йckaя HaциoHáлbHaя библиoTéka) — vīna nu vysuleluokūs biblioteku pasaulī, vīna nu pyrmūs valeimūs bibliotēku Reitu Europā. Īstateita 1795 godā. Fondūs globoj vaira kai 35 milijonus vīneibu, godā apkolpoj vaira kai 1 milijonu skaiteituoju. Izalikaliejuse nazcik nomūs Pīterpilī.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
1795 g. — pa carīnis Katris II pīsacejumam sasprīsts Pīterpilī īriedeit Imperatoriskū valeimū biblioteku (krīvyskai ИMпepáTopckaя пyбли́чHaя библиoTeka). Par bibliotekys pamatu tyka Varšovā krīvu pazogtī Zalusku bibliotekys 420 000 siejumu lelī fondi. Jūs sagruobe generala A. Suvorova vodomī Krīvejis karapulki, 1794 godā apguluši Varšovu i apmīguši Tadeuša Koscjuškys vadeitū puoļu buntu.
1795 – 1814 g. pastateits bibliotekys kuorms pa arhitekta J. Sokolova projektam. Jis beja guoduots na viņ kai gruomotu laiceišonys vīta, a i kai plotai ļaudeibai daīmams tautys vuiceibys centrys. Beja plans pīlaseit vysys gruomotys, izdūtuos Krīvejā, izdūtuos uorzemē krīvu volūdā, taipoš gruomotys uorzemis volūduos ap Krīveju. Katre II personeigai saksteja bibliotekys stateibu i pīsadaleja gruomotu laseišonā bibliotekys fondam.
1814 g. — Imperatoriskuo valeimuo biblioteka svieteigai atdareita vysim iņteresentim.
1917 g. — puorsaukta par Krīvejis Valeimū bibliotēku (krīvyskai Poccийckaя пyбличHaя библиoTeka).
1925 g. — puorsaukta par Vaļstiskū valeimū biblioteku (krīvyskai ГocyдapcTBeHHaя пyбличHaя библиoTeka).
1941 – 1945 g. — pošuos gryutuokajuos blokadys dīnuos biblioteka nanūstuoja dareit. Caur gryutu prācu i stypru aizalikšonu, daguļa i elektrejis tryukuma apstuokļūs bibliotekys dareituoji izglobuoja bibliotekys unikalūs fondus.
1992 g. — puorsaukta par Krīvejis Nacionalū biblioteku (krīvyskai Poccи́йckaя HaциoHáлbHaя библиoTéka)
Padalīni[pataiseit | labot pirmkodu]
Bez golvonuo kuorma (Nevskuo prospekta i Sadovuos ūļneicys styurī) biblioteka tur vēļ nazcik filialu:
- Jaunais kuorms Moskovskajā prospektā, atdareits 1998 godā.
- Nazkodejuo Katris mīlasirdeigūs jaunivu instituta kuorms Fontankys upmalē.
- Kuorms Liteinajā prospektā.
- Krylova sāta Sadovajā ūļneicā 20.
- Plehanova sāta 4-ajā Krasnoarmeiskajā ūļneicā.
- Tīsiskuos informacejis centrys Ostrovskuo laukumā 1/3.
Fondi i Voļtera biblioteka[pataiseit | labot pirmkodu]
Krīvejis nacionaluos bibliotekys fondi — vīni nu pošu leluokūs pasaulī. Jī apjam vaira kai 35 mln. globuošonys vīneibu (2010): ap 15 mln. gruomotu, 13 mln. žurnalu, 0,6 mln. gazetu gods komplektu i ct.
Vīna nu pošu vierteiguokūs kolekceju Krīvejis Nacionaluos bibliotekys fondūs – XVIII gs. prancuzu apgaisminīka, rakstinīka, viesturnīka i filosofa F. M. A. Voļtera biblioteka. Jamā 6814 siejumu gruomotu ar Voļtera padareitom aizziemem i darakstejumim, taipoš juo dorbu rūkroksti i malnroksti. Itū bibliotēku 1778 godā Katre II nūpierka nu Voļtera plemineicys i puormaņtineicys. 1779 godā ar specialu lellaivu jū atvede iz Pīterpili i nu reizis pastateja Ermitažā. Cara Nikolaja I laikā daīšona Voļtera bibliotekai beja aizdareita, a 1861 godā pa cara Aleksandra II riedejumam Voļtera biblioteka puorcalta iz Imperatoriskū valeimū biblioteku.
Latgaļu izdavumu kolekceja[pataiseit | labot pirmkodu]
Krīvejis Nacionaluos bibliotekys fondūs globojās vaira kai 100 izškireigu pasauku izdavumu latgaļu volūdā, kuri sagatavāti i nūdrukavuoti Krīvejis teritorejā (vuiceibys gruomotys školom, daiļliteratura, religiskuo literatura, žurnali, laikroksti, vīnreizeiguos gazetys i ct.). Taipoš bibliotekys fondūs irā Viļnē, Reigā i cytur XVIII i XIX godusymtūs izdūtuos latgaļu gruomotys[1].
Daļa nu Krīvejis latgaļu izdavumu izguoja pošā Pīterpilī – laikā, kod itymā mīstā formējuos i aizzīdēja latgaļu nacionaluo kusteiba (nu 1849 da 1917 godam Pīterpilī izguoja apmāram 120 izdavumu latgaļu volūdā [2], jūs sagatavēja I. Asāns, D. Bončkovskis, Ceļaveirs, M. Jackevičs, F. Kemps, P. Laizāns, A. Laurinoviča, Naaizmierstule, A. Novickis, M. Olūteņš, N. Rancāns, V. Rubuļs, M. Silenbahs, B. Skrynda, K. Skrynda, O. Skrynda, F. Trasuns, P. Tukišs, S. Zīmeļs (O.Laizāns) i ct.).
Cyta daļa Krīvejis latgaļu izdavumu nūdrukavuota cytūs mīstūs – Pliskovā aba Opskovā, Moskovā i Novosibirskā – 20 godu laikā, cikom sovetu Krīvejā beja labtik vieleigi apstuokli mozumtautu kulturai raisteitīs (nu 1917 da 1937 godam Krīvejā izguoja apmāram 100 izdavumu latgaļu volūdā, jūs sagatavēja J. Bite, A. Čangalīts, V. Daškeviča, A. Eisuļs, M. Eņdzeņa, S. Jerumāne, J. Kolps, S. Kovaleņčiks, I. Kūkuojs, P. Līpeņš, D. Logins, J. Meikšāns, K. Mežuļs, A. Mežule, J. Opyncāns, J. Silinīks, I. Vucāns, A. Zarkevičs, V. Zeimaļs, J. Zvīdra i ct.). Sūpluok daudzejūs gruomotu latgali Krīvejā da 1937 godam izdeve i sovu periodiku – laikrokstu „Taisneiba” (Novosibirskā) i žurnalu „Ceinis Karūgs” (Moskovā).
Gruomotu i presis izdūšonu latgaļu volūdā Krīvejā puotrauce Stalina režima 1937 – 1938 g. represejis, kurys beja seviški osai pagrīztys pret mozumtautu iņteligeņceju i vadynuoja mozumtautu (tymā vydā latgaļu) mudruoku puorkrīvuošonu.
2007 godā Krīvejis Nacionalajā bibliotekā nūtyka latgaļu gruomotu paruode "Latgaļu gruomotys Krīvejā (1917 – 1937)". Jamā akcents beja lykts iz 1917 – 1937 g. gruomotom, tok eksponatu vydā ītyka i agruokajūs laikavydūs izdūtys latgaļu gruomotys, globojamys Krīvejis Nacionalajā bibliotekā.


text:
Augys skume
Tyvojūtīs svātkim, LgSC, kab ite radeitu svātku laika sajiutu, treis reitus sātys lopā publicēs Naaizmērstulis (Rozālejis Tabinis, vaira par jū var paskaiteit: http://ej.uz/naaizmerstule) Zīmyssvātku puorsokys. Šudiņ ūtruo puorsoka.
AUGYS SKUME
Tyvuojuos Zīmyssvātki. Gondreiž vysi piļsātys bārni prīcuojuos, jo Zīmyssvātkūs bārnus sagaida leli puorsteigumi.
Bārnu vacuoki i sabīdreiba reikoj bārnim egleitis, dola duovonys.
Boguotnīki i daudzmoz puortykuši cylvāki, kotrs sovā saimē pyulejās daudzynuot pēc īspējas skaistuokū egleiti. Sabīdreiba, sovukuort, guodoj par vysā tryuceigim i buorinim.
Mozais Augusteņš voi, kai jū sauce, Auga, beja dīzgon boguota piļsuoņa dāls.
Augam vēļ beja mozuoks bruoleits i muoseņa.
Kaut ari krīzis laiki, tūmār tāvs mēnesi īprīšk suoka dūmuot par egleiti i, kod atguoja Zīmyssvātki, egleite vysā spūžumā stuovēja lelajā zālē i bārnus aicynuoja pi sevis.
Mozuokī prīcuojuos, laksteja. Suokunā ari Auga prīcuojuos, bet pēški jis palyka ļūti skumeigs.
Apskateidams egleitē pakuortuos lītenis, storp cytu jis tī īraudzeja cukra kūrpeiti koruojamēs. „Ai, kūrpeite!” Pēški, tei pazuda nu zāna acim i tuos vītā jis redzēja saplāstūs sova pat skūlys bīdra Juoneiša kadaceņus.
Nedeli pyrma Zīmyssvātkim Juoneits saplāstūs kadaceņūs īdams iz skūlu apsaļdeja kuojis.
– Voi cyta nikuo tev nav kū kuojuos īaut? – praseja jam Auga.
– Nav, atteice Juoneits.
– Nav? Deļ kuo tāvs tev nanūpārk?
– Maņ tāva nav! – teice Juoneits i aizrauduoja. Auga nadreikstēja tuoļuok jū pratynuot, bet Juoneiša osorys, apsaļdeituos kuojis i saplāstī kadaceni tik dzili īsaspīde zāna sirdī i atmiņā, ka pat Zīmyssvātku prīkus jam traucēja.
Tāvs, pamanejis, ka vacuokais juo dāls palyka skumeigs, praseja:
– Auga, dieleņ, voi egleite tevi naprīcynoj?
– Prīcynoj gon, bet…
Auga naīsadrūšynuoja tuoļuokū teikt i apsaruove.
– Bet? Kū tys „bet” zeimoj? Vai tu naasi vasals? Vai, varbyut kū padareji?
– Nā, tēteit, maņ nikas nasuop i nikuo naloba naasu padarejis. Maņ taipat…
Otkon zāns nabeidze i tāvs vairuok jū napratynuoja, gaideja, kod Auga pots jam sovu skumi atkluos.
Kad spūžuos sveiceitis izdzysa i muozuokī, bruoleits i muoseņa aizguoja gulātu, Auga nadrūši pīguoja pi tāva i pavaicuoja:
– Tēteit, pasoki, cik taida egleite duorga?
– Cik duorga?
Tāvs viereigi pasaskateja dāla acīs, teice:
– Nu, tev, kai vacuokajam dālam varu pasaceit. Par šytū egleiti es iz tierga samoksuoju 10 latu.
– Desmit latu! – īsasauce zāns i pībylda: – i kur vēļ pušķuojumi, soldonumi, sveceitis…
– Nu, kūpā jau byus puori par trejdesmit latim, teice tāvs.
– Puori par trejdesmit! I tagad tik gryuti laiki…
– Redzi, dieleņ, tū es pamozom sakruoju, lai jums leluokus prīkus saguoduotu. Vai par tū tu šudiņ skumsti?
– Nā, tēt, bet pasoki, cik moksoj puors taidu zuobaceņu, kai maņ kuojā?
– Kas, vai tovi šņūru zuobaceni jau sapleisa? – sovukuort praseja tāvs i taipat gribēja zynuot.
– Taidi zuobaceni, kai tovi, moksoj demit latu.
– Desmit latu? Tik pat, cik egleite bez puškuojumim! Tēt, maņ pi tevis ir vīns lels, lels lyugums!
– Soki, dieleņ, jo vareišu, izpiļdeišu.
– Tēt, vai navarātu egleiti sataiseit par divdesmit, vai pat par pīcpadsmit latim?
– Varātu gon, bet tei nabyutu tik skaista. Bet soki, dāls, kū tu gribēji lyugt?
– Redzi, tēt, jo egleite byutu bejuse par divdesmit latim, tad par tim desmit latim varātu nūpērkt zuobaceņus. Muorys Juoneiša kadaceni vysā sapleisuši i pyrma svātkim jis apsaļdēja kuojis i rauduoja…
– Taids tovs lyugums? Deļ kuo pyrma svātkim tuo maņ nateici? Tagad, dāls, jau par vālu. Egleitei sakruotuo nauda izlaista i cytys līkuos maņ nav. Varbyut Muorys Juoneišam cytaidi varēs paleidzēt, bet cytu god, dāls, es tev apsūlu taiseit lātuokū egleiti. Par palykušū naudu tad varēsim kaidam buoriņam zuobaceņus nūpierkt.
– Paļdis, tēt!
Auga klusu nūbučuoja tāva rūku i, nūskaitejis vokora lyugšonu, atsagula.
Ilgi jis navarēja aizmigt. Acīs jam mirdzēja spūžuos egleites boguotnīku sātuos i kluot pi tom rāguojuos nūsolušuos nabadzeigūs bārnu kuojenis. Pruotā jis rēkinuoja, cik taidu kuojeņu varātu apaut, jo kotrs boguotnīks taiseitu lātuoku egleiti.


text:
Šūnedeļ Latgolys Kulturys centra izdevnīceibā klajā nuoce literaturys almanaha „Olūts” 16. laidīņs i „Tāvu zemes kalendars” 2012. godam. 16. novembrī plkst. 14:00 Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā nūtiks obu izdavumu attaiseišonys svātki. Pasoukumā pīsadaleis izdeviejs i autori, par muzykalū nūformiejumu guoduos folklorys kūpa „Rūta”. Laipni aicynuoti vysi interesenti!
„Olūta” 16. laidīņa izdūšonu ir atbaļstiejs uzjiemiejs Juoņs Blaževičs, Rēzeknis piļsātys dūmis Kulturys puorvaļde i Vaļsts Kulturkapitala fonds, sovpus kulturviesturiskuos i literaruos godagruomotys „Tāvu zemes kalendars” izdūšonu – uzjiemiejs Juoņs Blaževičs, Rēzeknis piļsātys dūmis Kulturys puorvaļde i Latgolys regiona atteisteibys agentura.
Nūdereigys saitis


text:
Jezupa dīnys koncerts Reigā
Jezupa dīnā – catūrtdiņ, 19. martā – nu 19.00 da 22.30 stuņžu bīdreiba „LR“ Reigā, Kongresu noma Lelajā zalā reikoj latgalīšu muzykys lobdareibys koņcertu latgaliskys „Latgolys radejis“ atspaidam.
Koņcertā spēlēs zynomi latgalīšu estradis ansambli i kapelys: Bez PVN, Dabasu durovys, Dzyga, Green Novice, Laimas muzykanti, Latgolys damu pops, Likteneigais pagrīzīņs iz Vainovu, Maskačkys spieļmani, Patina, Patrioti.lg, Restauratori.
Vysi muzykaņti spēlēs par breivu. Koņcertā salaseitū naudu bīdreiba izlītuos „Latgolys radejis“ daļu pierkšonai car mozuma dalinīkim i latgaliskys „Latgolys radejis“ atjaunynuošonai.
Pādejūs mienešu nūtykšonys paruoda, ka tikai ļaudiskys kontroļs var garantēt radejis pastuovēšonu iz prīšku.
Īīšona koņcertā par zīdojumim. Īsakomais zīdojuma apmārs – Ls 5.


text:
Pavasars Tievanānūs? Deļkuo nā?!
Jau kurū godu zam ailis sevi pīsoka vysu godu gaideitais nakomercialais, nagudrais i nanormali glaunais pasuokums sovejim i sovejūs sovejim latgalīšu literaturys autorim i skaiteituojim „Tievanānu pavasars” aba „Tievanānu čulans”. Itūgod teksti, muzyka, tolka i guojīņs da Valna akmiņa 7. i 8. junī, kai jau īrosts, Tievanānūs (Jaunviļānūs).
Golvonuo pasuokuma dūma ir puļcēt vīnuvīt latgalīšu literaturys autorus, skaiteituojus, sovejūs i vysus, kurim interesej latgalīšu kultura i pīdzeivuojumi. Pasuokums naiztiks bez tradiceju: latgalīšu dzejis, prozys skaitejumim, guojīņa naktī da Trūpu Valna akmiņam, bet byus ari puorsteigumi i daudzi vaira muzykys!
Pasuokumu tradicionali taisa bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” jaunīši i jūs draugi, tok aicynuots pīsadaleit ir sevkurs. „Tievanānu pavasars” ir kai tekstu i sajiutu pleners, bet naiztikt ari bez dorbu pi apleicīnis sakuortuošonys ci ēst taiseišonys.
Vaira dazynuošonys, zvonūt 282 404 41 (Kristīne) ci rokstūt – reiga@lgsc.lv.
Īskotam – 2013. goda „Tievanānu pavasara” tvitersīnys spuornuotuos frazis:
…VNK dinozauri boguoteigi ražuoja metanu, i tod pyrmatnejais cylvāks atroda guni, nu a dinozauri apspruoga. /Oseits/ – teoreja par lelū spruodzīni.
Who is your Papiņš? /Regita/
Myusim ir cylvāki bez mītenim. /Juoņs Papeņš/
Indra Juoņam: „Navaru īsadūmuot tevi ar motim.” Oseits: „Dalic sīnu.”
Es asu Edeite, es asu puoruok vaca! Jezup! Muora! Jezus Marija!
Es namuoku fočēt bez smaidim. -Aizej iz bērem.
Strods navar izliduot nu sovys ligzdys. (Par Arti Strodu)
Ka Kreipāns komeņteitu buļbu viršonu, jis stuosteitu par selekcionaru babu dzeivis gryuteibom. /Renārs/
Napuordzeivoj par Oseiša līsu, golvonais, lai galeņš nasasakrota. /Renārs&Papeņš/
Muora ir latgalīšu Čaks Noriss – LaKuGā naīt, bet vysu zyna. /Edeite/
–Ite maņ ir ūlys! –Nā, ūlys ir Aināram! /Ligijai aizruoda…/
Lobuokī fragmenti nu iztēlis veicynuošonys treneņa darbneicuos ar Raibū Suni:
Taids, ar lobu plešu iz golvys, pogosta prīkšnīks Vaņa ar veikala puordevieju Daugovpiļs autobusu parkā dzīduoja himnu, lai styprynuotu Latvejis izgleiteibys sistemu.
Sakoltušais angļu sportists ar tāva sīvu Zabludovkys pūrā dzyna šmakovku, lai kačeišim byutu labi.
Taids pamozs, paņūrceits i tūmār glauns, suortais batviņs ar Šimandrū, nu pokemonim, pi transformatora durovu mozguoja lupotys, lai dzeive, koč gryuta, bet skaista byutu.
Pīters, tys, kam kasilka kuoju nūruove, lels, meiksts i opols, nu Vipingys autobusa iz šosejis leikuma iz točku skrēja palākdams, deļtam ka augstuokī spāki tai beja lāmuši. Punkts.
Garais Jureits ar biļešu konduktoru, pasamūds dzeivinīku nūvītnē, daleja pīnu dzāruojim, a kū ta cytu vītejim bomžim dareit?


text:
Latgalīša pādi Krīvejis plašumūs
Juņa suokumā “Latgolys Studentu centrs” Reigā atkluoja jaunu tematiskūs pasuocīņu sereju – sarunys ar latgalīšu pasauļa apceļuotuojim “Latgalīša pādi pasaulī”. Pyrmajā tematiskajā vokorā par sovu pīredzi dzeivojūt uorpus Latvejis pasadaleja divi fizmati i LgSC bīdri Laura i Guntis, ar kuru paleidzeibu klauseituoji varieja aizceļuot iz Vuoceju i Kazahstanu, bet ūtrā reizē septembra beiguos kūpā ar Vitu i Ilzi devomīs iz Balkanim – ar stopim iz Bosneju i Hercegovinu.
23. novembrī ceļuosim otkon! Ar Maritys i Valdemāra stuostim dūsimīs ekspedicejuos i raudzeisim izzynuot vaira par latgalīšu pādim Krīvejā:
- Marita vess iz Krasnojarskys nūvodu, Ačinskys i Bogotolys mīstim i apleicīni. Ekspedicejis mierkis – nu breiva pruota iz Sibireju aizbraukušūs latgalīšu piecteču meklejumi.
- Valdemārs stuosteis par Krīvejis Eiropys zīmeļaustrumu daļu, kur Latvejis geologi veica paleontologiskūs izrokumus Ižmys upis lobajā krostā preteimā Sosnogorskas piļsātai i juo “pādu” mierkis byus drupeit vaira īpazeistynuota ar latvīšu zynuotnīku – paleontologu aktivitatem uorpus Latvejis rūbežom.
Taitod – 23. novembrī 18:00, Reigā, Tonis birojā drupeit zynuotnisks ceļuojums Krīvejis plašumūs!
Bīdreibys 2008.- 2011. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs, i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu.


text:
Muzykas i aiļu festivals “Upītes Uobeļduorzs” pyrmū reizi skanēs breivā dobā
Sastdiņ, 19. septembrī, iz sasatikšonu aicynoj vacuokais latgalīšu muzykas i aiļu festivals “Upītes Uobeļduorzs”, bez kura niu jau deveņpadsmitū reizi nav īsadūmuojams rudiņs Zīmeļlatgolā. Ituo goda festivals pyrmū reizi tuo pastuoviešonas viesturē nūtiks breivā dobā. Festivala vadeišona uztycāta raidejumu i pasuokumu vadeituojam Kozmenam, bet latgalīšu muziķu i literatu vydā byus gon “Dabasu Durovys”, “Laimas muzykanti”, “Unknown Artist”, Anna Rancāne, Ligija Purinaša, Ilze Sperga i cyti, kuo ari gaidomi eipašī gosti – grupa “100. debija”.
“Upītes
Uobeļduorzs” ir vēļ arviņ vīneigais festivals, kurs kotru godu puļcej latgalīšu
literatus i muziķus, īpazeistynojūt gon ar jaunim vuordim latgalīšu kulturā,
gon aicynojūt latgalīšu muzyku i literaturu atkluot kotram grybātuojam. Itūgod
festivala dalinīku vydā ir grupas “Dabasu Durovys”, “Unknown Artist”, “Laimas
muzykanti”, “Kei-Rei”, “Trešīs Ņutona lykums”, folkloras kūpa “Upīte”, bet ar
literarajim prīšknasumim prīcēs Ligija Purinaša, Anna Rancāne, Ilze Sperga,
Ineta Atpile-Jugane, Mārīte Slišāne, Karonhisake, Annele Slišāne, kuo ari Māris
Mičerevskis. Itūgod festivala vadeišona uzticāta raidejumu i pasuokumu
vadeituojam Kozmenam (aba Mārtiņam Kozlovskim), kuruo dzymtas saknes ir taišni
Zīmeļlatgolā, bet eipašūs gostu gūdā itūreiz byus grupa “100. debija”. Izmainis
pīdzeivuos ari festivala formats – tys pyrmū reizi nūtiks uorā, eipašajā Upītes
cīma solmu ruļļu estradē, kas vosoras golā sataiseita cīma centrā i tikū
prīciejuse Upītes svātku pasuokumūs. Gaidūt festivalu, tuo reikuotuojs Andris
Slišāns soka: “Uobeļduorzs Upītē byus jau deveņpadsmitū reizi, nu pyrmū reizi
izīsim uorā nu īrostūs kluba sīnu, deļ tuo cīši ceram iz lobu laiku, jo loba
festivala atmosfera byus tuopat!” Bet dzejneica Anna Rancāne pībiļst, ka ituo
goda festivalu nadreikst laist garum, jo kod gon vēļ byuškūt tuoda izdeveiba –
skaiteit dzeju solmu cysu ruļļūs.
Meilas
aiļu i dzīšmu festivala “Upītes Uobeļduorzs” aizsuokums meklejams 2002. godā, i
tys ir vacuokais da ituo nūteikūšais latgalīšu festivals pasaulī. Pasuokuma
idejas autors ir latgalīšu literats, nūvodpietnīks Ontons Slišāns, kurš
sovulaik īsadūmuoja sataiseit sovpateigu dzejas dīnom veļteitu festivalu, kab
popularizātu i saglobuotu latgalīšu volūdu. Pošu reizi festivala organiziešonu
turpynoj Ontona dāls Andris Slišāns ar saimi, saglobojūt festivalu kai
kasgadeju latgalīšu sasatikšonas reizi, kurā skaņ latgalīšu volūda.
Festivala
īejis beleti byus nūpārkami gon bezrindas.lv, gon iz vītas pyrma nūtikšonas 19.
septembrī, suokums 18.00. Beletu cena nu 17.40 leidz 18.00 byus 3,50 €, bet
piečuok 5,00 €. “Upītes Uobeļduorzs” reikuotuojs ir Namaterialuos kulturas
montuojuma centrs “Upīte”, Viļakas nūvodā, Škilbānu pogosta, Upītie.
Festivala
nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds, Latvejas Republikas Kulturas
ministreja, Latvejas Nacionalais kultururas centrs, Viļakas nūvoda dūme,
Zīmeļlatgolas laikroksts “Vaduguns” i latgalīšu kulturas ziņu portals lakuga.lv.


text:
Īsaveram parteju programuos. Kū tuos sūlej latgaliskajai kulturai?
Roksta autore: Vineta Vilcāne
Oktobrī gaidomuos Saeimys vieliešonys ir vysmoz trešuos piec kuortys piec Latvejis naatkareibys atjaunuošonys, kuruos teik izspālāta latgaliskuo karta. Itūgod vairuokys partejis vālātuojus uzrunoj latgaliski i programuos īkļuovušys vaicuojumus par latgalīšu volūdu i Latgolys kulturys telpu. Portals lakuga.lv īsaver vysu 13. Saeimys vieliešonom pīsaceitūs parteju programuos, kab dazynuotu, kū tuos sūlej latgaliskajai kulturai.
Sūlej styprynuot latgalīšu volūdys pozicejis
Vyspuorejus parteju redziejumus par Latvejis atteisteibu i doromajim dorim dūd parteju īsnāgtuos programys Centralajai vieliešonu komisejai (CVK). Atsevišķu parteju sātys lopuos pīeimamys izvārstys programys, seikuok paskaidrojūt CVK īsnāgtū 4000 zeimu programu.
Latgaliskuos kulturys vaicuojumus, tymā skaitā rysynuojumus latgalīšu volūdys situacejis uzlobuošonai, īkļaut 4000 zeimu programā izavieliejuši viņ daži politiskī spāki. Tī īkļauti partejis “Jaunā konservatīvā partija” programā, kurys Latgolys saroksta pyrmais numers ir Ilga Šuplinska, kas daudzus godus aktualiziejuse vaicuojumu par latgalīšu volūdys situacejis uzlobuošonu i bejuse vīns nu organizatoru 2017. godā nūtykušajam “Latgolys symtgadis kongresam” (4. pasauļa latgalīšu saīts). Programa paredz atbolstu latgalīšu volūdys i Latgolys nūvodvuiceibys pasnīgšonai Latgolys školuos. 4000 zeimu programu “Jaunā konservatīvā partija” publiciejuse ari latgaliski, sātys lopā gon naizadeve atrast plašuok izvārstu programu.
“Nacionālā apvienība “Visu Latvijai!”-“Tēvzemei un Brīvībai/LNNK””, kurys Latgolys lokomative ir Rēzeknis Tehnologeju akademejis rektors Edmunds Teirumnieks, 4000 zeimu programā uzsvārts, ka latgaliskais ir latviskais. Tū parteja sūlej atspīgeļuot vaļsts attīksmē i lāmumūs i latgaliskūs vierteibu izkūpšonu nūsaceit par vīnu nu jaunuos symtgadis prioritatu. Sovu 4000 zeimu programu “Nacionālā apvienība” nūpubliciejuse ari latgaliski. Daudz vaira viereibys latgalīšu volūdai i latgaliskajai kulturai veļteits izvārstajā programā. Par darbeibys mierki izvierzeita na tikai latviska Latveja, bet ari latgaliska Latgola, styprynojūt latgalīšu rokstu volūdys pozicejis regionā. Teik sūleits nūsaceit skaidru latgalīšu volūdys lītuojumu vaļsts i pošvaļdeibu īstuodēs i saziņā ar tom. Latgalīšu volūdys situacejis uzlobuošonai teik sūleits vaļsts atbolsts volūdys vuiceišonai, suocūt nu pyrmškolys i beidzūt ar augstškolu. Paradzāts ari styprynuot plošsazinis leidzekļu lūmu latgalīšu volūdys saglobuošonā i volūdys lītuojumu Latvejis informativajā telpā. “Nacionālajai apvienībai” ir ari sovs redziejums par Latgolys kulturys telpys vierteibu saglobuošonu i atteisteibu – sekmēt kulturys darbinīku tuoluokizgleiteibu, palelynuot finansiejumu navaļstiskuo sektora iniciativom i c. Kulturys jūmā teik sūleits ari palelynuot latgalīšu volūdā izpyldomūs dzīšmu i daņču skaitu Vyspuorejūs latvīšu dzīšmu i daņču svātkūs, kai ari Baļtejis vaļstu studentu dzīšmu i deju svātkūs “Gaudeamus”, kai ari palelynuot vaļstiski nūzeimeigūs pasuokumūs izpyldomūs Latgolys autoru dorbu eipatsvoru.
Partejis “Progresīvie” saroksta lidere Latgolā ir Agnese Logina, kas da šam Latgolys kulturvidē ar sovom aktivitatem nav zynoma. Parteja 4000 zeimu programā nav izavieliejuse atseviški izceļt latgalīšu volūdys i kulturys vaicuojumus, bet sovu redziejumu pīduovoj izvārstajā programā. Tei paredz latviskuo latgaliskuma styprynuošonu Latgolā, vaļsts atbolstu latgalīšu volūdys vuiceišonai vysūs izgleiteibys pūsmūs, kai ari atbaļsteit latgalīšu volūdys lītuojumu vaļsts i pošvaļdeibu īstuodēs i saziņā ar tom, volūdys lītuojumu vītvuordūs, uzrokstūs, kai ari sabīdriskuo pasyutejuma ītvorūs plošsazinis leidzekļūs.
“Latvijas Reģionu Apvienība”, kurys Latgolys saroksta liders Jurs Viļums 12. Saeimys deputata zvārastu nūdeve latgaliski, attīceibā iz latgaliskū 4000 zeimu programā bejuse lakoniska, sūlejūt Latvejis kulturviesturiskūs nūvodu ideņtitatis styprynuošonu, kū var saprast ari kai latgaliskuos ideņtitatis styprynuošonu. Partejis sātys lopā nav atrūnams plašuoks izvārsums par īcarātajom aktivitatem ituo mierķa sasnīgšonai.
Puorejūs parteju programuos nav pīduovuojumu latgaliskuos kulturys, tymā skaitā latgalīšu volūdys, vaicuojumūs. Juoatzeimoj, ka atseviškom partejom nav nimoz sovu sātys lopu, kur vālātuojim vaira izzynuot par partejis mierkim i kandidatim.
Vālātuoju uzrunoj latgaliski
Potencialū vālātuoju uzrunuot latgaliski 13. Saeimys vieliešonuos izavieliejušys dažys partejis, pamatā tuos, kurys latgaliskuos kulturys vaicuojumus īkļuovušys ari sovuos programuos. Nu vīnys pusis, latgalīšu volūdys izmontuošona agitacejā ruoda, ka sabīdreibā ceļās volūdys prestižs, nu ūtrys – latgalīšu volūda ir tikai vīns nu instrumentu pi vālātuoju bolsu tikšonys. Latgaliskus tekstus var skaiteit parteju i kandidatu profilūs socialajūs teiklūs, kai ari bukletūs, skrejlopuos i gazetuos.
Sabīdreibā ir dažaida attīksme pret latgalīšu volūdys lītuošonu publiskuos aktivitatēs, īspiejams, par tū partejis vālātuoju informativajūs izdavumūs uzrunoj obejūs latvīšu volūdys paveidūs – latvīšu literarajā i latgalīšu rokstu volūdā. Dažom tys saguojs veiksmeigi, dažom cīši švaki – nu serejis “kai prūtu, tai maunu”. Partejis “Latvijas Reģionu Apvienība” i “Jaunā konservatīvā partija” attīceibā iz latgalīšu volūdys vaicuojumu reikuojušuos cīši atbiļdeigi – informativūs izdavumu i socialūs teiklu tekstus sastotūt, īvāruojušys rokstu volūdys normys. “Nacionālajai apvienībai” ar latgalīšu rokstu volūdu guojs kai pa calmim. Latgolys regionam paradzātajā facebook.com kontā latgaliski publicātī teksti ir ar klaidom, tī nav ni piec 2007. godā pījimtūs Latgalīšu raksteibys nūsacejumu, ni piec t. s. vacuos aba Pītera Stroda ortografejis (1929. gods).
Vysbiedeiguok ar latgalīšu rokstu volūdu ir guojs partejai “Zaļo un Zemnieku savienība”. Raugūt izpatikt Latgolys vālātuojam, kurs nu partejis varātu gribēt kū ta ari dzierdēt latgaliski, vālātuojs uzrunuots ar režisora Juoņa Streiča starpnīceibu, publicejūt režisora uzrunu “bruolim i muosom Latgolā”. Rezultatā saguojuse latgalīšu volūdys krūpļuošona, koč voi uzrunā viņ “Sveiki, bruoļi, māsas Latgōlā!”. Rokstā latgalīšu vuordi mejās ar latvīšu literaruos volūdys vuordim, cytus raudzeits padareit latgaliskus, bet naveiksmeigi, par rokstu volūdys normu īvāruošonu nimoz narunojūt.
Atzeimuošonys vārts ir ari fakts, ka “Attīstībai/Par!” jau vosorā sovu manifestu sūpluok angļu, boltkrīvu, vuocu i cytom volūdom nūpublicēja ari korektā latgalīšu rokstu volūdā. Sovukuort “Progresīvie” latgaliski publiciejušs partejis pryncypus.
Latgaliskuo izmontuošona politiskūs parteju agitacejā i īkļaušona vieliešonu programuos ir zeimeigs pagrīzīņa punkts latgalīšu volūdys situacejis uzalobuošonai, partū ka ruoda – sabīdreiba gaida izmainis. Cik lelā mārā partejis turēs sovu sūlejumus, byus atkareigs ari nu pošu latgalīšu, voi sekuosim leidza parteju dorbim i voi pīpraseisim sūleituo eistynuošonu dzeivē.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Brodaižys bazneicys
Roksta autors: Sandra Ūdre, žurnals “A12”
Ludzys nūvoda Pyldys pogosta Brodaižys (vītejī sauc Bradaiža, rokstūs īsaveds ari Brodaiži i Bradaiži), nazkod paleluo centra, niulenejuo bilaņce – treis apdzeivuotys sātys. A goreiguo energetika i sovpateibys aura ar paguojeibys nūslāpumim ite pīpiļdeituoka kai dažai bīzuok apdzeivuotai vītai – kotra sovā pakolnā pakuopušys Kunga Jezus apskaidruošonys Rūmys katuoļu i Juoņa Kristeituoja pareizticeigūs bazneicys, vītejī ļauds – atsauceigi i gona dzeivisprīceigi.
Svātuos Anis aizguodeibā
Piec Ludzys bibliotekys ziņu, Pasīnis dominikani 17. g. s. beiguos Brodaižā izcēle vīnu nu 12 kūka kapelu. Niulenejuo myura bazneica Brodaižā calta 1813. godā par Kazimira Kiborta leidzeklim. Īsvieteita Kristus puorsameišonys gūdam, a vītejī vīnkuorši sauc par svātuos Anis bazneicu i Dīvamuotis muoti pīzeist par sovys vītys patronesi. Valereja Lebedeva stuosta, ka, cik moza ar babu staigovuse, bazneicā nikod vysi cylvāki nasaleida. Gribiejīs bazneickunga redzēt, a vysod juosaver cylvākim mugarā. Vysys durs vaļā, a taipat nasaleiduši. Bejs sovs varganists, dzīdovušys treis manaškys.
Niulenejuos bazneicuonis Valereja raksturoj sakralūs skaitļus: “Kaidu reizi asam treis bejušys, kod devenis – cīš daudz. Zīmā sīnys speid nu apsormuojuma, iz cementa greidys juovalk kuojuos voiloki, zam paļta ‒ sylts bezrūcs. Kuojom atīmu sasyluse, pasiediesi, plaušu korsūni var sagiut. Bazneicgungs saļ, ar pierstaineišim komuneju tur. Iz Leldīni septenis buobys bejom. Kai procesejā steberējom apleik bazneicai, itū vajadzātu nūfiļmeit nu molys i piec tam labi izasmīt. Kura ar vīnu pagali, kura ar divejom, kura saleikuse greiza…“
Anis dīna Brodaižā bejuši golvonī svātki. Tod gaideiti gosti, dareits ols, apvylktys lobuokuos drēbis, piec atlaidu miša tierguots i doncuots zaļumbalā. Tierguošonuos beja eipaša tradiceja: iz Brodaižu cīš nabrauce tierdzuoni nu molys i prece nabeja golvonais, a svareiguokais beja īšona i pīsadaleišona. Kas ūgu palasejs, kas ūlys kerzē salics, ļaužu bīzs, tai sovā storpā tierguojušīs. Sovutīs 20. godu presē skaitoms, ka Brodaižys godatiergā policistim problemys saguodoj goņceitis puordavuotuoji i vītejī jūs aizstuovūt. Niule Anis dīnā ar vysim pībrauciejim pustukša bazneica.
Pareizticeigūs bazneicys ponomars Konstantins
Jau 28 godus Brodaižys pareizticeigūs bazneicys ponomars (tys kas katuolim zakristians) ir Konstantins Strogonovs. Jis Brodaižā struoduojs par mežzini, tod nūbraucs padzeivuotu iz Reigu, a 1990. godā atsagrīzs atpakaļ. Tai kolpuodams, jis aplīcynoj mīlesteibu dzymtajai pusei: “Meila maņ itei puse, partū ka tei ir tāvu tāvu dzimtine. Munam vacvacvactāvam Vladimiram Paņkovam pīderēja trakters i 25 zyrgi, tī kur niule Valentinys sāta. Tūlaik ceļš guojs taišni garom katuoļu bazneicai. A vīns nu munu vactāvu, ari Vladimirs Paņkovs, beja pareizticeigūs prīsters. Hruščova laikā vysus dzyna iz centrim, a muni dzymdynuotuoji tai nagribēja. Munam tāvam Leonidam Kuzmičam i muotei Tamarai Aleksandrovnai pyrmais bārns, muns bruoļs Leonids, pīdzyma Bauskys rajonā 16 dīnys pyrma kara. Nasaverūt ni iz kū, jū poštaiseitā tačkeņā atvede iz teni. Mes asam 10 bārnu saime.“
Pretim bazneicys vuortenim, kur niule leli kūki, kaidu laiku bejs klubs. 1968. g. Konstantins te struoduojs par kinomehaniki. Daņčūs i sasakaušona, i īdzeršona bejuse, a pošys bazneicys prīškā nikod nikuo naatsaļuovuši. Kai ar streipi nūvylkts rūbežs, kū vysi īvāruojuši. Konstantins pīzeist, ka agruok pret bazneicys ākom i inventaru bejuse attīksme kai pret Dīva mīsu, niule – viņ kai pret arhitekturys pīminekli. Dīvs tok nav materials!
Pyrmais Evaņgelejs bazneicai ir poša Aleksandra Pyrmuo duovynuots. A tys ir nūzogts, taipat kai nazcik ikonu, kas ir vīnys nu vacuokūs Latgolā. Partū bazneicā īreikuota signalizaceja. Vysu, kū Konstantins var izdareit sovom rūkom i pruotu, jis dora. Paruoda bazneicys duorzā sakūptuos dūbeitis, kūka golds i sūli prīkštelpā ari juo poša taiseiti, vacī kūki, kas draudejuši nūsagruduot iz bazneicys jumta, nūgrīzti.
Zvonu skona treisuos
Taiseidams vaļā durs, Konstantins pīzeist, ka katuolim vīgļuok ar ticeibys lītom. Gaišuo prīšktelpa (пpиTBop) redzīs sadzeiviski muojeiga. Agruokūs laikūs ite bazneicys nūstruopātī i nakristeitī lyudzēs, tuoļuok jī nadreikstēja īt. Bazneicuoni guoja garom, kaids kapeiceņu padeve, lai par jū pasalyudz. Jūki bejuši mozi ‒ treis reizis naatguoji iz spovedi i uorā nu bazneicys. Konstantins nūsmej: „Maņ pyrma spoveds treis dīnys juogavej, a jums, katuolim, ar trejom stuņdem gona.“ Poša svātuokuo vīta ir oltora telpa. Te sīvīte nadreikst kuoju spert. A veirīti pat obligati kristeibuos juoīvad ci kai bārnu juoīnas.
Bazneica puorbyuvāta 1832. godā, a pi leluokuo lapnuma – zvonu tūrņa (koлokoлbHя) – tykuse viņ 19. g. s. beiguos. Konstantins nūdemonstrej pīcu Gatčinā, A. S. Lavrova ryupneicā, atlītūs zvonu skonu – skaidrys i cīš ilgai rezonejūšs, a kotram atškireigs. Iz leluokuo zvona korpusa div goda skaitli (sazīduots 1891, gotovs 1894), zīduotuoji (draudze i muižnīks Sozonovs), svors bez mēlis – 26 pudi 10 krīvu mārcenis, saīt vaira par 430 kg. Ūtrais piec lieluma – 8 pudi 32 mārcenis, vysa vaira par 147 kg. Zvaneit ir kai radeit muzyku, ari kotram gadīņam cyts reižu skaits i veids.
Roksts sagataveits sadarbeibā ar portalu lakuga.lv ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta leidzekļu projektā “Robežlīnijas”.


text:
Dīnavydu Koreja
Dīnavydu Koreja (korejīšu: 한국/韓國, Hanguk), oficialai Korejis Republika (korejīšu: 대한민국/大韓民國, Daehan Minguk) — vaļsteiba Reitu Azejā pi Dzeļtenis i Japaņu jiurys. Vaļsteiba tur rūbežu ar Pūstumu Koreju pūstumūs (237 km).[2] Dzeļtenis jiura skoloj Korejis molys vokorūs, dīnavydūs Korejis jiuru šauris škir Koreju nu Japonijis, a reitūs Japaņu jiura nu Kinejis. Vaļsteibys 100 363 km² pluotā dzeivoj 51,71 milijoni dzeivuotuoju, ite vīns nu vysulelokūs bīzeibys ruodejumu pasauļā. Igauneja irā demokratiska parlamentariska republika, padaleita 9 provincis i 8 lelmīstūs. Golvysmīsts i leluokais mīsts — Seula.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Dīnavydu Korejis napavaļdeiba īstateita 1948 gods augusta 15 dīnā, piec Ūtrūs pasauļa vaidu gola. 1991 gods seņtebra 17 dīnā Dīnavydu Koreja reizā ar Pūstumu Koreju i Baļtejis vaļsteybom tyka par Saškiertūs Naceju Organizacejis (SNO) dalinīkvaļsteibu.
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Korejis klimats irā pūstumu dalis māranajuo un subtropu zonā. Dīnavydu Korejā irā četri godslaiki. Vydyskuo temperatura sveirej nu 22 °C pūstumūs da 25 °C Čedžu soluo juļa mienesī, goda pošuo syltuokajuo mienesī, i nu −7 °C pūstumu kolnūs da + 6°C Čedžu janvara mienesī, pošuo soltuokajuo mienesī. Vydyskais krytuļu daudzums īra nu 800 da 1000 mm par godu. Vaļsteibys teritorejā i daudzi upu, tok vysys nalelys. Pošys garuokuos upis Nakdona (521 km), Hana (514 km) i Geuma (401 km).
Politiskuo sistema[pataiseit | labot pirmkodu]
Korejis Republika nu 1998 gods irā prezidentuola demokrateja, kuramā prezidentu ībolsoj tauta. Lykumlaideibys vaļdi tur parlaments, kurs sadora nu 300 deputatim. Parlamentu ībolsoj iz četrim godim.
Religeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Dīnavydu Koreja irā vīna nu mozuok religiskajom vaļsteibom pasaulī. Pa 2015 gods datim tik 46 % dzeivuotuoju īskaiteja sevi pi kaidys konkretys ticeibys:[3]
- 20% protestanti,
- 15% budisti,
- 8% katuoli,
- 1% cytu religeju pīstuovi
Ekonomika[pataiseit | labot pirmkodu]
Dīnavydu Korejis ekonomika irā 10. leluokuo ekonomika pasauļā piec nominaluo ĪKP.[4]


text:
Reigā nūtiks Juoņam Ivanovam veļteits pasuokums
3. martā 19.00 “Birojnīcā” (Berga bazarā) nūtiks pasuokums “Jāņa Ivanova pēdas latviešu mūzikā” – stuostejumi, sarunys i muzykalys pauzis.
2016. gods ir boguots ar vairuoku latvīšu komponistu jubilejim, i jūs vydā ir ari šudiņ napeļneitai moz dzierdātais Juoņs Ivanovs (1906–1983). Formali jau juo pīmiņa ir īmyužynuota: Latgolā komponista vuordu nas Rēzeknis Muzykys vydsškola, Babrūs pastateits pīminis akmiņs, jau 1984. godā nūdybynuota Juoņa Ivanova premeja i 2006. godā atkluots ari privats muzejs, nu golvonais juo ražeiguos dzeivis davums – simfoniskūs partituru, vokalūs i instrumentalūs dorbu skaņu roksti Latvejis koncertdzeivē īsaskaņ pavysam reši, partū vairuokom klauseituoju paaudzem ir nazynomi.
Taišni partū Latvejis Komponistu savīneiba pīduovoj drupeit pīsatyvynuot Juoņa Ivanova personeibai i muzykai. Dyžanū simfoniki īraudzeit nu jauna i juo davumu myusu dīnu redziejumā izviertēt paleidzēs komponisti Jurs Karlsons i Imants Zemzaris, muzykys viesturnīks Arnolds Kluotiņš, muzikologe i Latvejis Televizejis Kulturys raidejumu redakcejis vadeituoja Īva Rozentāle i dzīduotuoja Īva Parša. Sareikuojumu boguotynuos dokumentali kinu kadri i muzyka. Tū vadeis muzikologe Inese Žune.


text:
PRĪKŠVŌRDS
Īsōkumā beja Vōrds,
un Vōrds beja pi Dīva,
un Dīvs beja Vōrds.
Jņ.ev.1,1
Svynūt Latgolas kongresa 100. godadīnu, ceļā pi laseitōjim nōk unikals Latgolas kulturvēstures materials.
Jau divdesmit godus ar laikroksta Rēzeknes Vēstis (red. Māra Nizinska) starpnīceibu laseitōjs redz un uzzynoj, kai auguši un strōdōjuši latgalīši – cik vīnkōrša, styngra un nasatrycynoma ir jūs ticeiba Dīvam un nasavteiga mīlesteiba uz sovu dzymtū zemi Latgolu.
Pasateicūt Rēzeknes Vēstim, redaktores vītneicai Anitai Graudiņai, kura ir izauklējuse laikroksta pīlykumu Mōras Zeme, laseitōjs ikdīnā na tikai smeļ sovas tautas bogōteibas nu vēstures pyura, bet ari teik radynōts pastōveigi naaizmērst sovu dzymtū latgalīšu volūdu.
Divdesmit godu garumā Rēzeknes Vēstis ir vīneigais laikroksts, kuram ir regulars pīlykums latgalīšu volūdā. Volūda ir dzeiva un palīkūša tikai tod, kod šamā volūdā na tikai runoj, bet ari losa un roksta. Īpaši, jo roksta! Jo raksteitais vōrds ir kai akminī cērsts vōrds – tys ir palīkūšs, styprs un īdarbeigs. Mōras Zemes paveiktū 20 godu laikā navar ni izmēreit, ni izsvērt. Šymā laikā tei ir īpaša misija – nest latgaliskumu Latgolai! Tei ir lela uzadreikstēšona – uzturēt dzeivu latgaliski raksteitū vōrdu un nest tū jaunajam Latgolas cylvākam.
Šei grōmota, kurai ņyule izīt pyrmais sējums, ar Rēzeknes Vēstu pīlykuma Mōras Zeme publikacijom, aptver laika pūsmu nu 1997. leidz 2000. godam.
Lels paļdis Latgolas Kulturas centra izdevnīceibai (vad. J. Eļksnis), kas uzklauseja munu pamudynōjumu Mōras Zemes materialus apkūpōt un sagatavōt izdūšonai grōmotōs.
Vēleju, lai Mōras Zemei ir gars myužs. Lai Dīvs svētej kotru Mōras Zemes laidīni pi laseitōja! Byusim vīnōti lyugšonā!
Raimonds Krasinskis
2016. gada oktobrī


text:
Pi myusim Latgolā! – 09.11.2012.
Pīduovojam LaKuGys skaiteituoju viereibai īspieju nūsaklauseit pyrmū producentu grupys SIA „Lietišķā Latgale” raidejumu latgaliski “Pi myusim Latgolā!”
Pyrmajā raidejumā par uzjiemiejdarbeibys īspiejom i problemsituacejom Latgolā runuos Rēzeknis uzjiemieju bīdreibys vaļdis lūcekle Skaidrīte Baltace, Latgolys Regiona atteisteibys agenturys direktors Māris Bozovičs, uzjiemieja i reizē ari Aglyunys Maizis muzeja vadeituoja Vija Ancāne, zyrgkūps nu Tilžys Andrejs Klitončiks, Iveta Maļina-Tabūne nu Latgolys Planavuošonys regiona par vaļdeibys reiceibys programu “Iespēju Latgale” i Latgolys vietsnīceibys taiseišonu Reigā i Valda Labinska komentars par uzjāmumim Leivuonā.
Raidejumu cykls „Pi myusim Latgolā!” teik taiseits Nacionaluos Elektroniskūs plašsazinis leidzekļu padūmis reikuotuo konkursa „Par raidejumu taiseišonu regionalajūs i vītejūs elektreoniskajūs plašsazinis leidzekļūs, kas raida radeju programys, Latgolys regionā” ītvorūs.
Raidejumu cyklu taisa producentu grupa SIA „Lietišķā Latgale”, pīaicynojūt vītejūs žurnālistus, i da ituo goda beigu planavuots sataiseit ostiņus raidejumus par Latgolys regionā aktualom i nūzeimeigom temom kai administratīvi teritorialuo reforma i tuos ītekme iz īdzeivuotuoju kasdīnu, latgalīšu volūdys aktualizaceja, tautīšu reintegraceja i cytys.
Raidejums „Pi myusu Latgolā!” skaņ pīktdinem 18:00 Latgolys Radejā, sastdinem 16:00 Rēzeknis radejis „Ef-Ei” ēterā, taipat tū var atrost i nūsaklauseit škārsteikla lopuos lakuga.lv, latgale.lv i i-rezekne.lv.
Karteņā – Andrejs Klitončiks, foto Kaspars Krūmiņš, foto nu Latvejis Juotnīku federacejis sātys lopys


text:
Skaistums ir tuo acīs, kurs verās. Saruna ar muokslinīku Andri Kalininu
Intervejis autore: Laura Melne, portals lakuga.lv
Bolvu Nūvoda muzejā leidz 28. oktobram apsaverama scenografa i gleznuotuoja Andra Kalinina (Kaļiņina) izstuode “Klusā daba nav daba, bet ir”. Tamā apsaveramys gleznys, kas īdvasmuotys nu klusuos dobys žanra klasikys, tok runoj par tū ar konceptualu pīeju, naattālojūt tūs uorejū formu. Latgolā vēļ na tik bīži saīt sasatikt ar laikmeteigū muokslu, partū ari izstuodi papyldynoj muzejpedagogiskuo programa školānim. Kai myusu sarunā soka Andris, lai jaunīšim pyrmuo saskarsme ar laikmeteigū muokslu nav viņ tod, kod studeju laikā Reigā draugi jūs paaicynuos iz “Survival Kit”. Taišni ituo kasgadejuo laikmeteiguos muokslys festivala telpuos Vacreigā mes ari sasateikam, partū ka Andris itūgod ir “Survival Kit” scenografs. Myusu saruna – par laikmeteigū muokslu, gleznuošonu, scenografeju i teatri.
Īprīšk zynuoju tevi kai scenografu, deļtuo viests, ka Bolvūs byus tova kai gleznuotuoja izstuode, beja drupeit puorsteigums. Kaids vyspuor bejs tovs ceļš muokslā?
Suokumā es cīši gribieju byut teatra cylvāks. Ar munys izstuodis kuratori Kristīni Erciku asam cīši ilgi pazeistami, jau 1. klasē siediejom vīnā sūlā. Kaidā 5.-6. klasē obeji īsastuojom Bolvu Tautys teatra studejā, tuos vadeituoja Vaira Resne myus cīši īdvasmuoja i tykom īvylkti muokslā. Mums beja pīejama lobys kvalitatis muoksla, Bolvu Tautys teatris ir cīši lobs amaterteatris. Suokumā mes vysi gribiejom byut akteri, piec tam es gribieju byut režisors. Kod pabeidžu vydsškolu, īsastuoju Latvejis Kulturys akademejis Latvejis Kulturys koledžā studēt kulturys menedžmentu ar specializaceju teatra muokslā. Tū ari absolvieju, kaidu laiku dorbuojūs kai izruožu menedžers. Tod beidzūt beju sagaidejs tū godu, kod Kulturys akademejā uzjēme režisorus, tok natyku. Beja vēļ palykušys pīcys dīnys, kab īsastuotu pādejā augstškolā, kas vēļ pījam dokumentus – Muokslys akademejā. Nu vysa, kas tī beja pīejams, izavielieju scenografeju, partū ka gribieju byut teatrī. Tī ari tyku, lai ari beju bez Rozentala muokslys vydsškolys voi RDMV (Reigys Dizaina i muokslys vydsškola – L.M.) izgleiteibys.
Voi tev vyspuor beja kaida muokslys izgleiteiba?
Es guoju Bolvu Muokslys školā. Vyspuor beju taids aktivs bārns, guoju iz vysaidim puļcenim, izjamūt sporta i muzykys. Taids background maņ beja. Tom režejis studejom es nūpītnai gatavuojūs, vierūs īrokstus, vysu kū laseju. Beju informāts, deļtuo ari varieju īsastuot scenografūs. Studejūt Muokslys akademejā, vysim pyrmajūs div kursūs ir obligati prīškmati – gleznuošona i zeimiešona. Tei gleznuošona maņ seviški patyka, tī beja ari cīši foršys pasniedziejis – suokumā Vija Zariņa, tod Ieva Iltnere. Taišni Ieva Iltnere īdvasmuoja, ka es varu gleznuot tai, kai es gleznoju, cīši minimalistiski, ka maņ ir vārts tū turpynuot. Tai tys mani aizruove.
Suokumā par izstuodem dūmuoju kai par taidu telpisku scenografeju. Studejūt maņ ruodejuos ospruoteigai sataiseit izstuodi, kur iz gleznu nikuo nav, tik kruosa. Tys ruodejuos kai prikols. Bet paguoja treis, četri godi, i itamā vosorā es Jiurmolā atkluoju izstuodi (personalizstuode “Andra Kaļiņina eļļas glezniecība” Jiurmolys muzejā – L.M.), kur taišni tai ari beja. Suokumā tū radzu kai telpisku instalaceju, bet tod saturs tū pīpylda. I ari Bolvu gadīnī – gribieju, lai izstuode ir vīgla, tai kai juos nimoz nabyutu. Telpa ir it kai tukša i ari runoj poša par sevi.
Niu es gon gleznoju, gon scenografeju, i tys ir cīši lobs balanss. Scenografejā tu esi cīši saisteits sadarbeibā ar režisorim, akterim, gaismu muokslinīkim, piļneigi vysim. Tu vari padareit maksimumu nu seve, tok tys nagarantej, ka izruode byus loba. Ari tova scenografeja var izavērt glupi. Nivīns jau apzynuotai nataisa švaku izruodi, bet reizem koč kas nasaklikšķ. Dekoracejis parosti ir gotovys viņ pādejā nedeļā, pyrma tuo div mienešus mieginuojumi ir nūtykuši iztāluotuos. Bet gleznīceibā ir personiskuo breiveiba, es asu telpys saiminīks, dūmoju, kas tys byus. Ka ari maņ tam nav nikaida pamatuojuma, maņ tys nivīnam nav juopamatoj, nav režisora, kurs ir augšuok par mani. Ir kurators, tok, ka jis maņ uzatyc, vyss ir labi.
Zynu, ka Bolvu Nūvoda muzeja direktore suokumā pīduovuoja pi jūs atvest tovu Jiurmolys izstuodi, tok tu asūt pasacejs, ka vari sataiseit jaunu izstuodi.
Es asu jauns i reizē mieginoju atteisteit sovu vuordu kai scenografejis, tai gleznīceibys vierzīņūs. Maņ nav izdeveigi izstuodeit vīnus i tūs pošus dorbus divreiz. Tū, pa manim, var atsaļaut tik vacmeistari. Saprotu, ka maņ pīteik ideju i jaudys sataiseit vēļ vīnu izstuodi. Maņ pateik gleznuot, partū ruodejuos foršuok vēļ vīnu izstuodi izgleznuot.
Izstuodei ir izstruoduota ari pamateiga muzejpedagogiskuo programa ar dorba lopom treis dažaidu vacuma grupu školānim. Jau suokumā beja taida ideja?
Nui. Bolvūs myus (Andri i izstuodis kuratori Kristīni Erciku – L.M.) cīši syltai uzjam, partū ka asam nu tīnis, i jī gribēja, lai mes tī koč kū dareitu. Dūmojūt par tū, kū mes tī dareisim, saprotom, ka laikā, kod Bolvūs augom i bejom kulturys i muokslys interesenti, pīmāra, kur aizīt i apsavērt profesionalu laikmeteigū muokslu, laikam nabeja. Partū mes īsadvasmuojom nu tuo, kas tī beja. Nu jau asūt tyvuok 30, na 15 godim, asam īpazynuši laikmeteiguos muokslys lauku, jis myus ir īviļcs. Mes gribiejom, lai ari jaunīši Bolvu nūvodā ar tū ir sasatykuši. Lai jim piec vairuoku godu, kod studēs Reigā, atīmūt iz “Survival Kit”, partū ka draugi aicynuos, tei nabyutu pyrmuo saskarsme. Mes eipaši aicynuojom muokslys školu audziekņus, lai jī saprūt, ka var vysaiž. Eistineibā jau munā laikā Bolvu Muokslys škola beja cīši atsauceiga i tī varēja vysaiž, bet vīnkuorši školānim vajag redzēt paraugus. Ruodīs, ka taidā vacumā nav populara gruomotu škūrsteišona. Maņ, pīmāram, pateik īt iz Nacionalū biblioteku. Ka ir breiva dīna, tī aizeju, škūrstu vysu kū, verūs, ka ir i tai, i tai, i tai… Tys vyss maņ koč kai sasasummej, i es kū nibejs sataisu.
Kod radzu biļdis, ka bārni īt iz izstuodi, tys sylda sirdi. Reigā, kur ir lela konkurence, nav nimoz tik vīgli sataiseit pasuokumu, kurs ir labi apmaklāts. Ite mums ir saguojs. Jau nu poša suokuma tys ari beja golvonais mierkis. Ari tī dorbi, lai ari ir daudzsluoņaini, ir cīši vīnkuorši – lai ari bārns varātu saprast atškireibu storp eistu peipi i izgleznuotu peipi, bet pīaugušais otkon var dūmuot par attāla i vyspuor lītu meleigumu.
Jius gribit izstuodi paruodeit ari cytur Latgolā.
Nui, ir plans i vīnuošonuos par Ludzu i Rēzekni. Nūteik puorrunys ari par vīnu vītu uorzemēs. Izaruod, ka Latvejis viestnīks Beļgejā ir nu Bolvu. I tai gleznai, kas ir izstuodis kūduls, par tū peipi, asu īsadvasmuojs nu beļģu muokslinīka Renē Magrita. Ekskursejā iz Briseli, kur redzieju itū gleznu, myus ar Kristīni vēļ školys laikā aizvede tūreizejuo Bolvu Kulturys noma muokslinīcyskuo vadeituoja i runys puļceņa pasnīdzieja Ilga Oplucāne. Tei beja bolva par koč kaidim panuokumim skotuvis runys konkursā. Tys beja taids pyrmais īdvasmys olūts munai gleznīceibai, kod esi uorzemēs i redzi, ka var ari tai. Byutu cīši jauki, ka vyss izadūtu, i muna glezna varātu Briselē sasatikt ar originalu.
Saprūtu, ka Magrits nav vīneigais muokslinīks, nu kuo esi īsadvasmuojs itamā izstuodē.
Nui, miļzeiga nūdaļa ir Bruno Vasilevskis. Jis ir slovons ar sovom klusajom dobom, i piec tuo, kod es itūvosor beju juo izstuodē Ciesīs, vaira navaru gleznuot tai, it kai nabyutu tuos redziejs. Juo metode mani tai īdvasmoj, ka piļneigi vysi izstuodē radzamī gleznu formati ir kaidys Vasilevska gleznys formats. Pīmāram, maņ ir glezna “Grāmatas”, kas ir taidā pošā izmārā kai Vasilevska glezna, kur ari ir gruomotys.
Drupeit ari nu Džozefa Košuta, 60. godu amerikaņu konceptualuos muokslys muokslinīka, kurs izveiduoja dorbu “Vīns i treis krāsli”. Dorbs izavēre tai, ka pi sīnys kai objekts beja pīlykts pats krāslys, tikpat lels attāls ar izdrukuotu krāslu i krāsla definiceja nu vuordineicys. Atsasaucūt iz Magritu, jis turpynoj sarunu par tū, kas tod ir krāslys. Es tod atsasaucu iz Košuta komentaru par Magritu. Maņ vysūs dorbūs ir cīši svareigi citati. Vysu, kū es zynu, nasabeistu i grybu izmontuot, deļtuo, ka tys veidoj mani. Ruodīs, ka tys tik papyldynoj dorbu. Ir 2022. gods, kod vyss pasauļs zyna par Košutu i Magritu, deļkuo lai es naizmontuotu tuos muokslys vīlys, kas ir radeitys.
Kaida, pa tevim, Latvejā vyspuor ir izpratne par laikmeteigū muokslu?
Dūmoju, ka daudzim ruodīs, ka tys ir koč kas nasaprūtams, sarežgeits, ka tei ir taida elitara muoksla, kam es dalieji pīkreitu. Drūši viņ ari munu izstuodi ir interesantuok vērtīs, ka tu jau zyni Magritu, Košutu i Vasilevski, cytus pīmārus, kai jī ir izmontuoti dorbūs. Vēļ jī dūmoj, ka tī ir cīši daudz video dorbu, ka kotrys syuds var tys byut, ka… (Mums fonā “Survival Kit” apmaklātuoju grupai teik īsuokta ekskurseja, kurys vadeituoja eisai paskaidroj, kas ir laikmeteiguo muoksla. Pasasmejom par itaidu sakriteibu, pasaklausom stuosteitū i turpynojam sarunu.) Ka leluokuo daļa dorba i tuo vierteibys ir aprokstā i konceptā, kas tai ari ir. Tok Bolvu izstuodē es mieginuoju tūs dorbus izgleznuot tik eisus kai vīnkuoršus napaplašynuotus teikumus. Taidus, ka jim navajag cyta paskaidruojuma, ka viņ tu zyni, ka klusuo doba ir žanrs, kas attāloj objektus.
Maņ ruodīs, ka sabīdreiba pareizi dūmoj, vysi itī stereotipi nav rodušīs naz nu kurīnis. Tai jau ir vysur, ka, īpazeistūt koč kū, izaruod, ka tī ir papyldu dziļums, tī ir kas vaira, kai mums ruodejuos. Tok dūmoju, ka skateituojim nav īmasla dūmuot lobuok par laikmeteigū muokslu, cikom jī tū nav īpazynuši. Tys ir logiski.
Veids, kai tū lobuok īpazeit, ir tys kū dorit jius – vest tū uorā nu ituo Reigys burbuļa.
Vīns nu veidu, tok tys ir spļuovīņs jiurā. Nui, bārnu gadīnī tei ir cereiba iz jaunū paaudzi, tok, pa manim, tys daudz līcynoj par sabīdreibu kūpumā – par mozinformieteibu voi tū, ka informaceja ir cīši šaura i nūsaceita. Ka mes vysys Reigys laikmeteiguos muokslys izstuodis cytugod reikuotu Bolvūs, nadūmoju, ka tī tū suoktu vaira nūviertēt. Vīnkuorši byutu vaira pīmāru, bet cylvākim taipat ruodeitūs, ka itū jau muns bārns var. Pa manim, lai laikmeteigū i konceptualū muokslu saprostu piec īspiejis plašuoks sabīdreibys lūks, ir juosamaina vierteibom i interesem sabīdreibā. Bet nazynu, voi tys nūtiks munā dzeivis laikā. Es dzeivoju sovā burbulī, maņ tī ir labi i ārtai, ar tū ari dolūs. Tok es napuorvierteju sovu nūzeimeigumu, tī ir tik div spļuovīni jiurā.
Pa manim, problema ir ari tei, ka daudzi cylvāki dūmoj, ka muokslai ir juoizklaidej i tai juobyut skaistai.
Bet muoksla jau ari ir skaista. (Smaida.) Nazynu, kurs ir ituo teicīņa autors, tok “skaistums ir tuo acīs, kurs verās”. Kod esi daudz redziejs laikmeteigū muokslu, tod ari plemis iz sīnys izaver skaisti. Tys nav deļtuo, ka juos ir voi nav skaistys, bet partū, ka es saradzu jimuos skaistumu. Bīži viņ, teikūt uorzemēs, redzi iz īlu daudz sovaidu lītu, kas eistineibā nav nikas eipašs, bet tu saredzi tī kompoziceju, attīceibys, vēļ vysu kū. Tys tik deļtuo, ka pi myusu Latvejā taidys lītys kasdīnā iz īlys nav sateikamys. Bet ari Reigā maņ tai nūteik. Ir dīnys, kod īmu pa sovu maršrutu i pieški koč kū īraugu. Ari šudiņ guoju gar Zyrgu īlys koncertzali, kur es vosorā scenografieju vīnu koncertu i tī izmontuoju fasadis, kas radzamys aiz koncertzalis lūgu. Niu tuos fasadis ir puorkluotys ar lelū boltū rekonstrukcejis audumu, kas ir vīnkuorši skaisti. Tī es kaidu laiku pavadeju i vierūs, kai taida miļzeiga plakne ir bolta pa vydu tam Vacreigys bryunumam, sorkonumam, dzaltonumam i lieni kustīs. Bet varbyut tys deļtuo, ka asmu redziejs itū Kriša Salmaņa dorbu, kas radzams “Survival Kit” izstuodē (Kriša Salmaņa dorbs “Pamodini mani, kad viss beidzies”, kurā izmontuota kruosuotuoju plēve, kas periodiski veļās iz prīšku kai lels viļņs – L.M.)? Ka tū nabyutu redziejs, varbyut ari minutu nastuovātu iz īlys i nasavārtu iz tū plēvi.
Pyrma goda pabeidzi scenografejis studejis Latvejis Muokslys akademejā. Studeju laikā jiusu kurss beja izveiduojs muokslinīku apvīneibu “4K”. Nazkur skaiteju, ka tys tai naīrostai, partū ka scenografi sovā storpā jau dreižuok asūt konkurenti. Voi jius vēļ sasadorbojat sovā storpā?
Nui, sasadorbojam. Vysys treis munys kursabīdrinis ir īsastuojušys magistranturā dažaiduos nūdaļuos, i divejis nu jūs beja Erasmusā uorzemēs. Mes vīnkuorši navariejom sasatikt, lai izveiduotu izstuodi. Niu mes otkon asam sasatykuši Reigā, plānojam i struodojam. Sevkurā studeju nūzarē, bet seviški muokslā studeju kvalitati nūsoka na tik augstškola, pasnīdzieji, programa, bet ari kursabīdri. Tū es pīdzeivuoju ari Kulturys koledžā, kur mes gribiejom īsastuot Kulturys akademejā, deļtuo mums lateņa beja augstuoka nakai koledžys vidiejuo. Tei beja taida pozitivuo konkurence, temperaturys uzturiešona, kod vysu laiku nūtyka taida moza sacenseiba. Ari Muokslys akademejā, studejūt scenografeju, mes bejom cīši draudzeigi. Jau dreiži saprotom, ka mums nivīnam napuorsakluoj estetiskuo interese voi tys, kai losom lugu, ka eistineibā naasam konkurenti. Tok taipat saguoja uzturēt tū temperaturu, kotrys augom sovā lauceņā i tys motivēja ari cytus. Asu cīši pateiceigs liktiņam, ka maņ beja lobys kursabīdrinis.
Kai tu vyspuor saredzi scenografa lūmu myusu dīnu teatrī? Nareši izruožu scenografeju veidoj na profesionali scenografi, bet kaidys cytys jūmys muokslinīki, šaļtim ari poši režisori.
Ir dažaidi projekti, iz kurim aicynoj dažaidus scenografus ar dažaidim nūlyukim. Ir taidi scenografi, kuri ari vīni poši varātu sataseit izruodi bez akteru, kur tik scenografeja varātu vysu nūspielēt. Ir projekti, kuri nūteik, pīmāram, tierga laukumā. Tī byutu jūceigai izbyuvēt treis sīnys, kas lieni laižās nūst i bierst konfeti. Kotrā projektā ir atškireigi, voi scenografa lūma vaira voi mozuok ītekmej izruodi. Ir režisori, kurim pošim ir cīši spylgta vizualuo uztvere, jī poši var sataiseit scenografeju. Maņ ruodīs, ka tys nav švaki. Švakuok ir, ka režisoram pošam ir cīši izteikta vizualuo uztvere, jis paaicynoj scenografu, kuram ir sova vizualuo uztvere, bet jam taipat ir redzīņs par vysu – kotru veileiti voi krāsla nūvītuojumu. Tys ir gryušuok.
Tu esi struoduojs kai naatkareigajūs teatrūs, tai nadaudz ari vaļsts lelajūs teatrūs…
Es tai grybātu dūmuot, bet eistineibā asu struoduojs tik vaļsts lelajūs teatrūs.
KVADRIFRONĀ nā?
Nā, asu tī bejs tik kai akters, bet naasu veiduojs nivīnu scenografeju voi kostimus. Tys varbyut nūtiks februarī, bet tū vēļ redzēs. Nivīns tū nav sacejs, bet maņ ir aizdūmys (i tuos nav bez pamata), ka es naasu taids puiss ar zalta rūkom, kurs var nūlyktovā nu vysaidu dieļu sataiseit koč kaidu objektu, kas vysbīžuok juodora scenografam naatkareigajūs teatrūs. Ruodīs, ka režisori, kuri mani zyna, tū saprūt. Ka jim ir īspieja kū taiseit vaļsts teatrī, tod jī var mani aicynuot, partū ka tī par dorbu izpiļdis kvalitati ir atbiļdeigs vasals cehs, kurā struodoj kotru dīnu nu reita da vokora, bet nu mane vajag ideju, lobu maketu i byušonu kluotyn.
Kai jauns scenografs vyspuor teik teatrī? Kai nūteik sadarbeiba storp scenografu i režisorim?
Mums ar kursabīdrinem otkon beja cīši izdeveiga situaceja, jo režisorus uzjam reizi četrūs godūs i tī, vysdreižuok, byus tovi kolegi. Atguodojūt munu stuošonuos stuostu, tod, kod mes suocem studēt 1. kursā, ari režisori suoce studēt 1. kursā. Jim ir juotaisa koč kaidys etidis, kotru semestri ari mozys izruodeitis. Mes koč kai iz reizis sasadorbuojom, taisejom izruodis par “nulle centim”, bet tai sasadraudziejom. Kod jim niu ir īspieja taiseit izruodi, jī paaicynoj kaidu nu myusu, partū ka myus jau zyna. Vysbīžuok ir pazeišonuos, tok na taida, ka “muns bruoļa dāls ir scenografs i jam īdūd koč kaidu darbeņu”, bet jī zyna tevi personeigi i kai muokslinīku i jums saskaņ.
Tu esi bejs na tik scenografs, bet ari kostimu muokslinīks. Tamā jūmā ari dūmoj dorbuotīs iz prīšku?
Nui, ir cīši svareigi, kaidūs kostimūs tī varūni dzeivoj tovā scenografejā. Tys vaira nav vīnkuoršs paplašynuots, bet salykts sakuortuots voi pakuortuots teikums. Verūtīs iz jū kūpā, ir svareigi kai kostimi, tai scenografeja. Ari, studejūt scenografūs, ir prīškmats “Kostimu vuiceiba”, kur mes kotru nedeļu zeimiejom tikpat daudz skiču kostimim, cik scenografejai. Pasnīdzieja beja Kristīne Jurjāne, vīnu laiku ari Ieva Jurjāne. Tys, ka scenografi taisa ari kostimus, piec tuo ruodīs dabiski. Par tū vaira īsainteresieju, kod beju Erasmusā Vīnē, kur beju kovida laikā. Tei škola beja progresiva, kai jau uorzemēs, jī saprota, ka nav jāgys kovida laikā taiseit maketu izstuodi, partū ka izruodis navar nūtikt. Tuo vītā īcerēja reikuot mūdis skati, kas baļstejuos iz laikmeteiguo dramaturga lugu par dreizū mūdi. Myusu mierkis beja tū, kū mes taiseitu scenografejā, izdareit kostimā. Vuicejomēs konstruēt tū, kū asam izdūmuojuši, i tū sašyut.
Pīminieji, ka ir scenografi, kuri varātu iztikt bez režisora. Zynūt, ka tovs suokuma plans beja studēt režeju, voi tu vys vēļ dūmoj par itū vierzīni?
Es ik pa laikam īsadūmoju, tok tod ari saprūtu, kas tei ir par atbiļdeibu. Režisora dorbam ir foršuos pusis, tok ir daudz ari dorbītiļpeigu i naforšu pušu. Lobuok palīku nasataisejs sovu izruodi, na darejs vysu tū uorpruota dorbu. Tik labi, ka mani nauzjēme režisorūs, partū ka saprūtu, ka muns raksturs nav atbylstūšs itai profesejai. Es byutu cīši mūciejīs, maņ byutu gryuši tū dareit. Tok sovā pozicejā asu kai zivs iudinī i maņ ir labi.
Bet par taidu izruodi, kū pamatā veiduotu scenografeja voi kostims, na teksts voi akteri, ik pa laikam dūmoju. Tok tī juogaida tei šaļts, kod kaids gribēs dareit kū jūceigu i pīduovuos tū dareit maņ. Kur komandā jau byus režisors, kurs nūsadorbuos ar dramaturgeju. Es zynu gadīņus, kod vysupyrma sataisa maketu i piec tuo roksta lugu, tai ka var suokt ari nu ūtra gola – ka es izveidoju vizualū koncepceju i kaids tū pīpylda ar darbeibom.
Tu jau drupeit pīminieji KVADRIFRONA izruodi “Fake News”, kurā dorbuojīs kai akters. Par akteri tevi varbyut varātu saukt ari projektā “24h”, kas tīšsaistē nūtyka pandemejis laikā. Kaida tev beja itei pīredze, i voi grybātu tū atkuortuot?
Tū es varu dareit tik pi režisora, kuram uzatycu i zynu, ka jis ir izavieliejs mani deļtuo, ka jam vajag taišni mani, kurs zyna munys spiejis. Taids ideals ir Klāvs Mellis, kurs zyna, ka mani var izmontuot kai materialu i dora tū prasmeigi. Taidā gadīnī nui. Mieginuojumu process ir cīši foršs, tok, kod tys teik leidz pyrmizruodei i suocās stress, tys otkon nav munam raksturam pīmāruoti. Kod izruodis vydā saprūti, ka asat jau puori pusei, tod ir cīši labi, tok tei eisuo šaļts pyrma izruodis ir koč kas šausmeigs. Nazynu, voi tys ir tuo vārts. (Smejās.)
Nav tai, ka ari jaunim akterim ir taids pūsmys, kam vīnkuorši juoteik puori?
Tai jau ir, tok jī ir trenāti ar tū tikt golā. Fake it till you make it (Izalīc, cikom saīs – L.M.) – es izalīku, ka siežu, dzeru kopeju i turūs, bet eistineibā dūmoju, kai pa ūtru sātys pusi varātu tikt uorā i pagaist. Taida poša sajiuta maņ beja ari pyrmajā izruodē Bolvus, kod īstudiejom “Snīga karalīnis” fragmentu – pyrma izīšonys iz skotuvis dūmuoju, ka vīnkuorši juoīt paceli. Kaida kuram uztvere – munā golvā vysi klikški nazkai tai saklikškiejuši, ka tys ruodīs naārtai i gryuši. Bet paspielēt maņ gribīs. (Smejās.) Grybātūs kaidā klasiskā īstudiejumā – taidu vīnkuoršu lugu, bet labi īstudātu. I tikai pi loba režisora. (Smejās.)
Kas tev vēļ niu aktuals i kaidi plani muokslā iz prīšku?
12. septembrī Reigā, Sporta 2 kvartalā, atkluoja Ziedoņa muzeja izstuodi. Tī jim ir taida syltumneica, kurā izdūmuojuši ik pa laikam gūdynuot kaidu nu Ziedoņa saraksteitajom gruomotom, kas varbyut ir pusaizmierstys i stuov tik plauktā. Itūreiz tei ir “Perpendikulārā karote”, kur jis i ukraiņu rakstnīks Korotičs padūmu laikā, meklejūt kūpeigū i atškireigū tautu draudzeibā, brauc iz Tadžikistanu, tys ir kai ceļuojuma aproksts. Es izstuodei veiduoju vizualū tālu.
Ceru, ka februarī nūtiks muna gleznu personalizstuode i jau pīmynātuo KVADRIFRONA izruode, kurā byus muna scenografeja i kostimi. Bet tys vēļ nav skaidri zynoms, gaidom Kulturkapitala fonda projektu konkursu rezultatus.
Galerejā: Andra Kalinina izstuode “Klusā daba nav daba, bet ir” Bolvu Nūvoda muzejā. Karteņu autore: Amanda Anusāne/portals lakuga.lv


text:
2016. godā I. Šuplinska latgalīšu kulturā deve lelu īguļdejumu gon kai Rēzeknis Tehnologeju akademejis profesore, filologejis doktore, gon kai navaļstiskuos organizacejis “Latgalīšu kulturys bīdreiba” vaļdis prīšksādātuoja vītineica. Ilga bejuse vīns nu golvonūs dziniejspāku Latgolys kongresa symtgadis programys izstruodei.
NOMINANTI:
Edīte Husare, latgalīšu kulturys projektu vadeituoja
Ilmārs Dreļs, horeografs, deju kūpys “Dziga” vadeituojs
Pēteris Ragaušs, aktivs latgalīts nu ASV, kinys “Likteņzeme” golvonais varūņs
Viesturs Kairišs, režisors


text:
Raiņa muzejs „Jasmuiža” aicynoj tierguotuojus i sīra siejiejis
Raiņa muzejā „Jasmuiža” 21. julī tiks atzeimāta Plīkšānu atīšona pyrms 130 godim ar pasuokumu breivdobys estrādē „Pliekšānu Jurģi Jasmuižā”.
Pasuokuma laikā nūtiks konkurss sātys sīra siejiejom par gorduokū sīru. Pasuokuma organizatori aicynoj vysus, kuri sīn sīru, pīsadaleit konkursā ar sovim izstruoduojumim. Uzvarātuojus nūsaceis pasuokuma apmaklātuoji, bolsojūt par gorduokū ci naparostuokū sīru. Taipat pasuokuma laikā planavuots amatnīku, zemnīku i sātys ražuotuoju tierdzeņš, deļtam pīsasaceit teik aicynuoti ari tierguotīs grybātuoji.
Pasuokumu reikoj Raiņa muzejs „Jasmuiža” i Aizkalnis Tautys noms, atbolsta LRAA i VKKF.
Sīra siejiejus i tierguotuojus lyudz pīsasaceit leidz 15. juļam, zvonūt pa tel. 29487589 65329313 ci rokstūt iz epostu: jasmuiza@memorialiemuzeji.lv.
Karteņa: LaKuGys arhivs
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec pasuokuma organizatoru materialim


text:
Izruode “Pa Laimes lāča pēdām”
Izruode veiduota piec Andreja Upīša stuosta “Sūnu ciema zēni” motivu i baļsteita puorsoku lykumūs, partū ite seņdīnys mejās ar myusdīnom i breinumi palīk par kasdīnu. Pavysam kai originaldorbā syuncīmīši dūdās ceļuojumā Laimis luoča mekliejumūs, kab izgluobtu sovu cīmu nu godim ilgys nūlemteibys, tok itūreiz ar burvu navigatora paleidzeibu aizkleist Eiropys plašumūs. Iz tyvuokom i tuoluokom zemem pasaverūt, braucieji saprūt, ka laime nav tuoli juomeklej, jei ir tepat i pošu spākim izveidojama.


text:
Latgolys Kulturviesturis muzejā atkluos Andra Kačkāna jubileja izstuodi
29. augustā 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks A. Paulāna TLMS dalinīka i uodys apstruodis meistara Andra Kačkāna 50 dzeivis i 35 dorba godu jubileja izstuodis atkluošona.
Izstuodē meistars pīduovuos īsavērt kūrpnīka omota nūslāpumūs i kasdīnys rytmā, apsaverūt i viesturiskus uodys apstruodis i kūrpnīka dorbareikus, i Andra Kačkāna i juo paleigu jaunuokū veikumu – dažaidus uodys izstruoduojumus – albumu i gruomotu vuokus, sūmys, jūstys, apavi i cytus.
Vaira par Andri Kačkānu var izzynuot, nūsaverūt goda suokumā veiduotū raidejumu “Momentuzņēmums”.


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai: dori lobus dorbus sev i cytim
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Ar ituos nedelis īsacejumu rokstu gribim jius īpazeistynuot ar Latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv jaunū žurnalisti Martu Puzāku. Marta studej žurnalistiku Reigys Stradiņa universitatē, kaidu laiku jei beja portala uorštata autore, nu niu Martys rokstus byus vareiba skaiteit bīžuok. Itamā nedeļā Marta aicynoj dareit lobus dorbus sev i cytim.
Nūlīc sveceitis kopūs
Uorzemnīki smej, ka mums, latvīšim, kopu kultura ir cīši tyva i svareiga. Tai nu tys ir. “Dead people festival” aba kopussvātki vosorā, kod gostūs sabrauc saime nu Latvejis tuoļuokūs punktu i teik taiseitys ballis i pasiediešonys pi golda. Ari niu, oktobra i novembra mieness nūzeimej veļu laika suokšonūs – skaita, ka niu myrušūs dvēselis staigoj pa zemis viersu, tok mums tuos ir juopagūdynoj. Tuo īmesļa dieļ teik reikuoti sveceišu vokori kopūs. Veids, kai tymsajā goda periodā īdegt līsmeņu par lobu aizguojušūs pīmiņai. Nūgiuņ steidzeigajā kasdīnys rutinā breivu šaļti, kab nūbrauktu da kopu i sakūptu tyvinīku kopavītys. Pasakavej ar dūmom tī i nūlīc sveceiti, syutūt kosmosā lobys dūmys, kab dreižuok pasauli puorjam mīrs i labesteiba!
Kab goda tymsuokais laiks nasaruodeitu tik dryums, aicynojam tū aizpiļdeit ar humoru nu Facebook lopys “Latgaļu humors i dzeivis gudreibys”, ite vīns mīms par sveceišu vokoru:
Taupi elektreibu i uzaluodej nu sveču gaismys
Itūšaļt vysi asam cīši sasatraukuši par gaidamajim komunalajim riekinim, raugom saraut jūstys i īrūbežuot sevi sovūs parodumūs. Tok, navajag zaudeit optimisma – meklejam alternativys! Niu juotaupa elektreiba – īvīs sovūs parodumūs koč vīnu vokoru sveču gaismā. Voi naskaņ romantiski? Aizdedz aromatiskys sveceitis ustobā i tu sajussi, ka pasaruod īškejs mīrs i autentiska energeja. Pavodi laiku ar sevi – klusums reizem ir tys, kas paleidz atrast atbiļdis iz svareigim vaicuojumim. Ļaunīs tam! Nūlīc molā telefonu, izslēdz televizoru i pajem kaidu seņ aizmierstu, plauktā puteklim apkluotu gruomotu voi puorsaver kaidu vacū karteņu albumu. Tys uzdzan pateikamys sajiutys! Ka esi ar saimi, tod nūteikti uzspielejit kaidu golda spieli sveču gaismā. Tiks taupeita i elektreiba, i ari jautri pavadeisit dryumūs rudiņa vokorus.
Paleidzi Ukrainai!
Lai kai grybātūs, kab vysim vyss byutu labi, vys tik tai vēļ pagaidom nav. Ukrainim vys vēļ ir vajadzeiga paleidzeiba – na tik morali, bet ari materiali. Itūšaļt tyukstūšom ukraiņu škārsoj Krīvejis – Latvejis rūbežu, kab tyktu Eiropā. Jim ir cīši vajadzeigys pyrmuos napīcīšameibys precis – higiena, puortyka, syltys drēbis, kaids dečs voi pleds, ar kū sasasiļdeit nu oktobra soltumu, cikom iz rūbeža gaida sovu transportu. Izdori lobu dorbu – nūzīdoj! Zīduot var, rokstūt bīdreibai “Tavi Draugi” voi pošim aizvadūt lobumus iz rūbežkontrolis punktim Grebnevā, Terehovā, Silinē i Vīntuļūs. Kūpā mes asam spāks!
Lai produktiva i lobim dorbim boguota nedeļa!


text:
Daugovpiļs teatra jaunumi
Novembris Daugovpiļs teatrī bejs nūtikšonom boguots – pīdzeivuota pyrmizruode, sajimta “Spēlmaņu nakts” bolva, kai ari sagaideita Latvejis Televizejis filmiešonys grupa izruodis īrokstam.
26. novembrī Daugovpiļs teatra viesturē pyrmū reizi nūtyka muzykla bārnim pyrmizruode. O. Šapošņikova režejā radeits kruosains i dinamisks uzvadums “Leo – mozais lauva” (krīvu volūdā) par lauvāna Leo pīdzeivuojumim, izzynojūt pasauli i vaicojūt atbiļdis, kai palikt paklauseigam, pīkluojeigam i laipnam.
Muzykla pamatā izmontuota F. Tappera puosoka “Leo – mozais lauva”, kuru pats autors ir izduovuojs Daugovpiļs teatram īstudiešonai. Piec autora dūmom myusu dīnu pasaulī, kod volda vyspuorieja informacejis puorboguoteiba i pīejameiba, ir uorkuorteigi svareigi bārnim izskaidruot, kas ir lobs i kas ir slykts, kab jī tamā naapjuktu. Muzyklā īdzeivynuots pavuicūšs stuosts, kas boguotynuots ar spylgtom kruosom, myusdīneigim muzykys ritmim, golvu reibynūšom dejom, trikim i īspaideigim tārpim.
Golvonajā lūmā breineigi īsajuts jaunais akters M. Boka, kuortejū reizi aplīcynojūt Daugovpiļs teatra veiksmeigū pīredzi jaunūs talantu pīsaistē. Par skotuvis vizualū ītārpu i daudzveideigajim kostimim guoduojušys muokslineicys i scenografis I. Bermaka i A. Stabiņa, par muzykalū noformiejumu pasaryupiejuši muzykys autori H. Rigmants i V. Anselmo, sovukuort horeogrāfe ir I. Saveļjeva.
Iz skotuvis voldūšuo vitalitate sovā varā īvilynoj i mozūs skateituojus, i jūs saimis, par kū līcynoj uzvaduma laikā dzierdamī sirsneigī smīkli, sajiusmynūšī izsaucīni i dedzeigī aplausi.
“Spēlmaņu nakts 2014” svineigajā bolvu padūšonys ceremonejā, kas 23. novembra vokorā nūtyka Dailis teatrī, par 2013. / 2014. goda izruodi bārnim voi pīaugušajim atzeita Georgija Surkova izruode “Vyss ir jei” Daugovpiļs teatrī.
Latvejis profesionaluos teatra muokslys sasnāgumu apbolvuošonys ceremonejā “Spēlmaņu nakts” tyka padūtys bolvys 18 kategorejuos. Daugovpiļs teatris iz bolvu pretendēja 2 nominacejuos – Goda izruode bārnim voi pīaugušajim (izruode “Vyss ir jei” (rež. G. Surkovs)) i Goda debeja voi jaunais skotuvis muokslinīks (Miroslavs Blakunovs – Kostja izruodē “Vyss ir jei” i Georgijs Surkovs – režeja izruodē “Vyss ir jei”).
Novembrī ari piec ilga puortraukuma Daugovpils teatrī beja īsaroduse Latvejis Televizejis komanda, kab nūfilmātu Jura Joneļa izruodi “Dabaseibys pūddarneica jeb Viņa debešķības Laimesciema podniekdarbnīca”.
Tys līcynoj par Daugovpiļs teatra pīaugūšū lūmu Latvejis profesionalūs teatru vydā i napuorprūtami veicynoj teatra popularitati vaļsts mārūgā, kai ari kulturys montuojuma saglobuošonu. Eipaši zeimeigs itys fakts ir ari partū, ka izruode ir latgalīšu volūdā.
Kai atzynuse filmiešonys komanda, tod struoduot ir bejs cīši vīgli latgaliskuos vīnkuoršeibys, sirsneibys i vitalitatis dieļ. Gaidom izruodi LTV ēterā i ceram, ka sadarbeiba ar LTV byus vys aktivuoka i Daugovpiļs teatra izruodis televizejā byus radzamys bīžuok.