text:
Dažādi zvēri
Pi vīna boguota muižynīka beja vīns cīši gudris suns, kurijis varēja skaitēt un meklēt naudu. Kur tu gribi, nūgloboj naudu, suņam tikai pasok, tiuleņ atrass. Vīnu reizi pi muižnīka sazalasējās daudz gostu, un muižnīks rozstuostēja, ka pi juo ir cīši gudris suns. Kab paruodēt gostim suņa gudreibu, muižynīks un gosti pajāmja zalta naudu un pīmečēja [piezīmēja], atdevja kolpam, kab jis kur nabeis tuoļi nūnastu un nūglobuotu. Kolps pajāmja tū naudu, nūnesja tuoļi nu muižys un aizroka uz ceļa smilktīs, a pats atguoja un pascēja vysim, ka jis naudu nuglobuoja. Gosti un pats muižynīks izlaidja suni un poši nūguoja pēc suņa pakaļ, kab redzeit, kai suns atrass tū nūglobuotū naudu. Pa tū pat ceļi braucja vīns muižynīks, kurijis īraudzēja smilktīs zalta naudu. Jis tiuleņ pacēļa tū naudu un īlyka sev karmynā. Suns daskrēja pi tuos vītys, kur beja nūglobuota nauda, saūdja, ka naudys nav, dreižuok nūskrēja pakaļ pēc tuo muižynīka, kur braucja pa itū ceļi. Dadzyna suns muižynīku un suoka pi juo glaudeitīs. Tam muižynīkam tyka cīši žāļ ituo suņa, jis jū atvedja uz sovu muižu, pabaruoja jū un īlaidja sovā kambarī, kur jis guļ. Vokorā, kod muižynīks nūvylka iuzys, suns jū satvēra ar zūbim. Muižynīks dūmuoja, ka suns grib nu prīcys patrokuot, īlaidja jū sovā kambarī un atjāmja sovys iuzys. Reitā muižynīks otkon padūmuoja, ka suns grib uorā, jis attaisēja durovys, bet suns satvēra muižynīka iuzys, kur karmynā beja juo moka ar naudu. Suns ar vysim iuzim nūskrēja uz sovu sātu pi sova muižynīka. Muižynīks, kuram suns nūnesja iuzys ar naudu, nūskrēja pēc suņa pakaļ, un labi redzēja, ka suns īskrēja pi sova saimnīka. Atīt muižynīks pi ituo saiminīka un vaicoj: "Tovs suns zaglis, nūzoga nu manis iuzys ar vysu munu naudu." — "Na!" atbildēja suņa saiminīks, "muns suns nav zaglis, bet jis nūnesja tovys iuzys par tū, ka tu atrodi uz ceļa munu naudu, kura ir man aizmečeita." Muižynīkam nu reizis puorguoja dusmis, un jis navarēja nu breinuma nikuo vairuok pasceit, bet vysu laiku glaudēja suni un gribēja jū nūpierkt. Bet saiminīks ni par kū nagribēja juo atdūt. Tai itys suns vēl tagad dzeivoj pi sova saiminīka.


c: text/html

text:
21. i 22. julī Vacvuorkovā i Vuorkovā nūtiks II Latgolys stuostnīku festivals “Omotu stuosti”, viestej informaceja UNESCO Latvejis Nacionaluos komisejis (LNK) teikla “Stāstu bibliotēkas” sātyslopā. Festivals itūgod veļteits kuozu saimineicom i jūs stuostim. Iz festivalu aicynuotys i pošys saimineicys, i stuostnīki, kurī zyna jautrus gadīņus nu kuozom, i tī, kas gryb tūs klauseitīs.
II Latgolys stuostnīku festivals itūgod pīduovoj vareibu īpazeit vīnu nu dzeiveiguokuom i skaistuokuom Latgolys tradicejom – kuozu saimineicu prasmis i jūs stuostus par naaizmierstamim i smīkleigim gadīnim nu kuozu saimineicu, vedieju, muzykantu, kuozinīku voi jaunuo puora dzeivis. Festivalā byus sateikami stuostnīki nu vysaidim Latvejis nūvodim i byus vareiba dzierdēt atškireigus dialektus i prasmeigus muzykantus.
21. julī Vuorkovys Tautys nomā 19.30 stuņdēs interesenti eipaši aicynuoti apmeklēt anekdotu i jautrūs stuostu vokoru “Pasasmēju smiekliņam”. Tymā byus vareiba dzierdēt festivala stuostneicys Bronislavu Gavari i Valentinu Mačāni, Vacvuorkovys folklorys kūpys sīvys, anekdotu stuosteituojus nu folklorys kūpys “Volyudzeite”, folklorys kūpu “Dzeipurs” i “Traistēni”, kai ari UNESCO LNK teikla “Stāstu bibliotēkas” i cytus stuostnīkus nu vysys Latvejis.
22. julī 14.00 Vacvuorkovys breivdobys estradē sevkurs laipni gaideits iz festivala nūslāguma pasuokumu “Kas smieklam nesasmēja, tas pats lieti nederēja” – latgalīšu i cytu nūvodu kuozu stuosti ar vītejuom folklorys kūpom i stuostnīkim.
Latgolys stuostnīku festivalam ir eipaša nūzeime stuostnīceibys tradiceju īdzeivynuošonā, boguotynojūt Latgolys kulturtelpu i īzeimejūt Latgolys sovpateibu Latvejis kulturys kūpainā. Reizē festivals ryupejās par stuosteišonys tradiceju saglobuošonu, atteisteišonu i nūdūšonu tuoļuok nuokušuom paaudzem. Festivals ir nūzeimeiga Latvejis stuostnīku kusteibys daļa, tys apvīnoj UNESCO LNK teikla “Stāstu bibliotēkas” dalinīkus vysā Latvejā, Latgolys tradiceju kūpiejus i stuostnīceibā īinteresātūs nu vysu Latvejis nūvodu.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Jau itymā nedeļgolā Baļtinovys pusi pīskandynuos muzykys festivals „Osvalds 2015”. Festivala laikā nūtiks ari jaunūs izpiļdeituoju konkurss „Mana Dziesma 2015”, kurā byus vareiba jaunajim muzikim nu vysys Latvejis sevi pīruodeit iz skotuvis.
„Konkursa ideja ir dīzgon vaca, koč ari iz laiku puortraukta. Laikā nu 2001. da 2004. godam tyka reikuoti pyrmī konkursi, kurūs pīsadaleja taidys vāluok zynomys grupys kai „Borowa MC”, „Double Faced Eels”, Iveta Baumane i cyti. Jaunajom grupom vysod ir gryuts atrast uzastuošonys īspiejis, nu tikai uzastuojūt var motivēt sevi profesionalai izaugsmei ci vysmoz saprast sovys spiejis i vītu muzykā,” stuosta festivāla organizators Māris Lapāns.
Konkursu vērsīs i vērtēs profesionāla žureja Guntara Rača vadeibā, kūpā ar jū byus ari producents Jurs Nikonovs, radio dīdžejs i grupys „Borowa MC” liders Aigars Runčis, kai ari tautys bolsa puorstuovs i festivala atbaļsteituojs Andris Kindzulis. Tiks padūta ari publikys bolva.
Konkursam dasasacejušs ari vairuoki Latgolys muziki. Individualūs izpiļdeituoju grupā byus dzierdami treis dalinīki: Dagmāra Laicāne nu Bolvu, kas itymā reizē izpiļdeis liriska pop stila muzyku klavīru pavadejumā (Dagmāra pīsadalejuse ari LNT Dzīdūšūs saimu šovā), Auce Java nu Trapenis publiku prīcynuos ar pošys sacarātom dzīsmem pop žanrā, taipat ari duets „Paprika” nu Rēzeknis uzastuos ar pop žanra dzīsmem.
Konkursam dasasacejušs ari septeni kolektivi. Grupa „Dumplings” nu Bolvu par sevi stuosta, ka naseņ uzsuokuse dorbuotīs i puorsvorā izpylda cover versejis pop/rock stylā. „Šudiņ 5cūs” nu Rēzeknis ir grupa, kurā spieļoj pīcys mārgys i kūpā dorbojās nu 2014. goda oktobra. Grupa spieļoj gon pošu sacarātys dzīsmis, gon ari Latvejā i pasaulī pazeistamu dzīšmu kaverversejis. Itūšaļt suokts ari dorbs pi dzīšmu īrokstim skaņu īrokstu studejā.
Grupa „Melns uz Balta” nu Modūnis pastuov jau divus godus i, kai soka poši, – raunās vysur, kur viņ pasaruoda kaida īspieja. Grupys dalinīkim pateik roks i vyss, kas saistās ar tū.
Pīsadaleis ari Upeitis grupa „Unknown Artist”, kas par sevi soka: „Spieļojam vīnkuoršu muzyku, kurā nav nikuo golvu lauzūša i nareala, bet gon vīnkuoršys i vīgli uztveramys dzīsmis, kas izklaidej.”
Grupa „Everlust” sevi definej kai jaunu gothic rock/metal grupu nu Reigys. Grupai ir jau nalela skotuvis pīredze taiduos nūtikšonuos, „Studentu folkfestivāls” Jelgovā, „20 minūtes slavas” klubā „Depo” i akustiskī prīšknasumi kopejneicā „GetSmart”. Pīsadaleis ari Rekovys grupa „Napruots”, kurys dalinīki daleji dzeivoj Reigā. Jī sevi uzskota par jaunu, progresivu latgalīšu rokgrupu, kas nasabeist riskēt i lobpruot ļaunās dažaidim izaicynuojumim.
Taipat konkursa dalinīki ir ari grupa „Voice of Instruments” nu Ventspiļs. Grupa izveiduota 2013. goda vosorā, ansambļa muzykalajā volūdā apsavīnoj myusu dīnu ritmi i 21. godu symta akademiskuos muzykys elementi, izpyldūt originalmuzyku, kū komponej grupys dalinīki.


text:
Gepards
Gepards (latiņu: Acinonyx jubatus) irā lels kaču saimis plieseigais zviers. Itys kačs dzeivoj Afrikā i Centraluos Azejis dīnavydūs.[1]
Izavierīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
- Auguma garums: nu 115 da 140 cm
- Astis garums: da 80 cm
- Svors: nu 40 da 65 kg
Daudzatmejeiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Gepardim irā 6 zamškiru:[2]
- Saharys gepards (Acinonyx jubatus hecki)
- Dīnavydu Afrikys gepards (Acinonyx jubatus jubatus)
- Reitu Afrikys gepards (Acinonyx jubatus raineyi)
- Centraluos Afrikys gepards (Acinonyx jubatus soemmeringii)
- Vokoru Afrikys gepards (Acinonyx jubatus velox)
- Azejis gepards (Acinonyx jubatus venaticus)
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ BigCats.ru — Гeпapды
- ↑ BioLib Profil taxonu — druh gepard štíhlý Acinonyx jubatus (Schreber, 1775)


text:
Pyrmūs krūgus Zīmeļeiropā datej ar 13. godusymtu. Aptyvai ap tū laiku krūgu tradiceja īguoja Livonejā, taipat kai pats „krūga” nūsaukums. Ar vuordu „krug” Zīmeļvuocejā i „krog” Zvīdrejā tymā laikā suoka apzeimēt sātu, kurā uzjem apmeklietuojus, vysuvaira ceļuotuojus iz īrūbežuotu laiku. Gostim par samoksu izsnīdze ari iedīņus i dzierīņus.
Nu 14. godusymta zynomys rakstiskys līceibys, ka tīseibys īreikuot krūgus Latvejis teritorejā dūd vuocu ordens, augstuokuo gareidznīceiba i Reigys rāte. 15. godusymta dokumentaluos līceibys dūd viests par gona daudzim krūgim Reigys apleicīnē, Vydzemē i Kūrzemē, tok viests par pyrmajim krūgim Latgolā pasaruoda vāluok, tik 16. godusymtā. Dokumenti līcynoj, ka 1501. goda 12. februarī ordena mestrs Valters fon Pletenbergs izlieņuoja H.Heringam Rēzeknis (Rositten) nūvodā zemis gobolu pi Kausa (Kovšu) azara, dūdūt tīseibys tī īreikuot krūgu i tierguotīs. Tymā pošā godā ordena mestrs izlieņuoja kātam (beņdem) Bernardam zemi Rēzeknis piļs tyvumā i duorza vītu iz vyds kopim i piļsduorzam, kur varātu izceļt krūgu. Tom sekoj viests par krūgim ari pi Krystapiļs tylta (1511. godā) i Rēzeknis nūvodā (1523. godā). Pi Ludzys piļs krūgu ar duorzu izlieņuoja ordena mestrs H. fon Brigenejs (1537. godā). Dažim lāmumim kluot pīvīnuots verdikts par krūga eipašnīka tīseibom. Zeimeigs pādejuo ordena mestra, jau Kūrzemis hercoga Gotharda Ketlera nūlāmums izlieņuot V. Efernam (Effern) Neretys muižu Jākubpiļs apleicīnē i pīšķiert privilegejis: ceļt bazneicys, patmalis, ari krūgus i tierguotīs.
Īlu brugiešona Rogovkā 1928.-1929.g. Radzama nazkodejuo krūga āka.
Prūtams, ka krūgā vysu pyrma dzēre olu, veinu, vāluok ari braņdīni i cytus reibynūšus dzierīņus. Latvīši jau nu seneju laiku gatavejuši mīsteņu – apeiņu ryugtū olu i madolu. Tī beja zemnīku vydā īmeiļuotuokī dzierīni, kam nabeja stypri i, ar māru lītuoti, saguoduoja omuleigu nūskaņu i nakaitieja veseleibai. Itei lobvieleiguo attīksme paruodeita daudzuos tautysdzīsmēs, ari latgalīšu:
Ok tu, syla Mikeleiti
Tovu soldu oluteņu
Es uz tevi naatītu,
Kab na solda oluteņa.
Krūgs beja vīns nu centrim cylvāka dzeivis telpā i laikā. Tam beja lela nūzeime zemnīku komunikacejā, informacejis apmaiņā i dabuošonā. Atzeimejoma ari krūga funkceja tautys kulturys formu veiduošonā. Izjamūt bazneicys i krūgus nazkurus godusymtus atpakaļ nabeja cytu pulceišonuos vītu. Krūgā varēja na tik dzert, ēst i atsapyust, bet i nūpierkt precis, pīvadumam, suoli, tabaku, siļčis, postolys, dzeļzi, svešzemu garšvīlys i cytys precis. Tai krūgs kliva ari par sova veida tierga vītu. Jura dīnā, 23. aprelī, zemnīki krūgūs slēdze leigumus ar kolpim jaunajai lauku dorbu sezonai i dzēre leikopus*. Ja krūga apmeklietuojam nabeja naudys, jis varēja moksuot ari naturā – ar labeibu, lynim, lynu audumim, vuškom, telim, vystom i tt.
Krūgs beja vīna nu izteiktuokajom latvīšu folklorys tapšonys vītom, kur nu mutis mutē tyka veiduoti dažaidi pīstuoškys, legendys, jūki i sokomvuordi. Ar krūgu saisteits eipaši lels, daudzveideigs dainu kluosts, kam krūga dzeivē pasaruoda ari cylvāka byuteibys i tikumiskajā raksturojumā:
Šauras šauras maņ acteņas,
Es puiseiti cauri radzu:
Kurs bej šaids, kurs bej taids,
Kurs krūgā dzāruojeņš.
*leikops – īdzeršona, ar kuru apstyprynoj darejumu
Roksta autors: Eduards Plankājs


text:
Šudiņ otkol pīsacieļu par agru. Sabužynuoju motus, izskrieju leitā. Samynu peļčis, saskaiteju sūļus leidz posta kastei. Vēļ arviņ raugu aprast ar dzeivi, jau kaidus divdesmit divejus godus. Vēļ arviņ raugu aprast ar latgalīšu volūdu. Nasaīt. Par tū, ka par daudz navīnaldzeigū.
Braucu ar pierkstu pa karti, apsastuoju iz kolnim, kas apsnyguši ar myužeigū snīgu. Palīk solts, nūdrabu. Ar mani reizē nūdrab ustoba. Nūdrab sātys svieteiba, trauki šķind virtuvē, pakluojs puorsavītoj tyvuok sīnai, es leidza jam. Pīplūku pi greidys, mekleju putekļus, sasteigtuos sekuņdis, kod raugu dreižuok aprast ar dzeivi. Vīni vīneigi puormatumi bierst! Kai cements puori mugurkaulam tak gods piec goda. Atminis. Es narunoju par vacumu, bet gon par jaunumu.
Pīradynuos mani apmuoteiba. Ar kaktusim i vuškys vylnys pakluojim. Ar ekonomiskajom spuļdzeitem i blenderim ar treiskuoršim asmenim. Zvons pi durovom i draugi ir kluot. Cik labi tai aizamierst! Kai šyupelēs! Aizvaru acs i ni par kū nadūmoju.
Vēļ arviņ drab ustoba. Kaidys treis četrys ballis byus. Vysdreižuok, ka masku ballis. Kur vysi izalīk. Puorsagierb voi izagierb. Es sev bīži vaicoju. Ja reiz tuo laika vysod ir moz, deļkuo tod tuos duorguos stuņdis iztierēt spielem i maskom? Deļtuo jau ir draugi, kas atīt gostūs. Voi Tu jūs laid īškā? Voi soki jim patīseibu? Kūpā aprast ar dzeivi jautruok. Tod var sasavuiceit nu cytu klaidom. Na tikai nu sovom. Dīmžāļ voi par lami? Kurs zynuos pasceit?
Pīsaglaužu pi syltim radiatorim. Mīsai ari vajag syltuma. I kai vysod dzeru syltu čaju. Itūreiz ar madu. Par tū, ka kokls suop. Nu klusys klīgšonys ceiņā par patīseibu. Mada kars pret virusim, mikrobim i kioskim. Kas pylni tukšu dūmu. Nā, tī vaira nav dūmu pylni pogolmi, tī ir tukši pūri. Kur na vīnkuorši staiguot i aprast ar dzeivi, nu brist i krist. Bet taidi pūri vysod pa ceļam. Viņ prīca, ka pūrā dzērvinis aug. Sorkonys kai ar skuobekli boguots ašnis. Ar patīseibys skuobekli. Redz, kur citreiz sliepās patīseiba. Dzērvinēs.
I ka Tovs draugs gribēs kūrpu vītā nosuot pokovus. Naesi īcīteigs. Soki jam patīseibu – „Tu naesi zvārs, bet gon cylvāks. Uzaved kai cylvāks!”
_____
“Dūmu pylni pogolmi” ir apzinis plyusma. Maņ pateik, ka es varu izlikt tū, kas vydā, i varbyut kaids cylvāks munūs tekstūs kū atrass. Bīži rokstu par mīlesteibu, bīži par nalaimeigu mīlesteibu, tī vēļ ir taidi ezeiši i vysakas. Laura


text:
Dažādas teikas par naudu
Dzeivuoja vīns saiminīks. Juo ustobā īsataisēja bīdakls, kurs baidīja saiminīku ar juo saimi kotru vokoru un nakti. Saiminīks navarēja vairs gulēt sovā ustobā un ar vysu saimi staiguoja uz pierti gulātu. Vīnā dīnā pi saiminīka īguoja soldots un prasījās uz nakts muojom. Saiminīks izstuostīja, ka juo ustobā nikas navar naktis puorgulēt, jo baida. Soldots soka: "Es izdzeišu tū bīdaklu nu tovas ustobas!" Saiminīks beja prīcīgs, un soldots palyka vīns pats ustobā gulēt. Soldots guļ un dzierd, ka nazkas īguoja ustobā un soka: "Guli, guli!" Soldots nanūsabeida un arī soka: "Es gulēšu, guli arī tu!" Ustobā nazkas saskanēja. Reitā atguoja nu pierts saiminīks, pīsacēla soldots un redz, ka pylna ustoba pībyruse zalta naudas. Izdalīja soldots ar saiminīku zalta naudu, un soldots aizguoja sovu ceļu. Saimninīku vysu laiku baidīja vacuo nauda.


text:
Starptautiskais folkloras festivāls BALTICA
Jau VII gadu Spīķeru koncertzālē 6.aprīlī norisināsies postfolkloras festivāls "Gaviles" ar šī gada tēmu - "Pa Saulei" .
Postfolkloras grupa "Daba San" aicina uz "Puzurpasaku" - muzikālu un latvisku Ziemassvētku stāstu ģimenēm. Koncerts notiks otrdien, 19. decembrī, plkst. 19:00 Rīgas Tehniskās universitātes Mazajā zālē (Kaļķu ielā 1).
Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs aicina uz līksmām Ziemas saulgriežu svinībām un Bluķa vakaru 17. decembrī no 13:00 līdz 17:00. Svinību viesiem būs iespēja izzināt sezonālas tradīcijas, piedalīties bluķa vilkšanā un radošajās darbnīcās, dziedāt, dejot un iet rotaļās kopā ar folkloras kopām, kā arī nobaudīt karstu tēju un Ziemassvētku garšas pie ziemīga ugunskura.
Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs ielūdz uz Mārtiņa dienas svinībām 12. novembrī no 12:00 līdz 16:00. Lielajiem un mazajiem svētku viesiem būs iespēja piedalīties maskoto gājienā, ļauties jestriem dančiem kopā ar folkloras kopām, gatavoties ziemai ar sezonālām darbnīcām, apskatīt košo gaiļu izstādi, izmēģināt veiksmi umurkumurā un, protams, nobaudīt Mārtiņdienas gardumus.
Sestdien un svētdien Viļakas novada Upītē notiks tradicionālās dziedāšanas meistarklases, kuras vadīs etnomuzikoloģe Zane Šmite. Svētdien, 22. oktobrī, 14.00 uz atklāto meistarklasi aicināts ikviens interesents.
2017. gada 9. septembrī no plkst .13:00 Latvijas Lauksaimniecības muzejā notiks īsteni ražas svētki Kurzemē, Talsos “Mašīnball – kulšen un ballešan!”
6. augustā plkst. 15.00 Turaidas muzejrezervātā notiks gadskārtējie svētki ģimenēm “Šodien Turaidas pils pieder bērniem!”, kam šogad izvēlēta tēma “Senie stāsti”.
2017. gada 8.aprīlis, plkst.15.00
Kokneses kultūras nams
Kokneses folkloras kopa „Urgas”, kas dibināta 2005.gadā ar ziņģēšanas tradīciju pirmoreiz iepazinās Viļānos. „Ziņģētāju un stāstnieku vakars” Viļānos ir ziņģu dziedāšanas un stāstu stāstīšanas iedvesmotājs, kas arī koknesiešus pamudinājis saukt visus ziņģētājus un stāstniekus kopā. 2017.gadā "Kokneses Ziņģe" notiek jau 6.reizi
Piektdien, 24. martā plkst. 14.00 Latvijas Etnogrāfiskā Brīvdabas muzejā notiks restaurētās Liepājas ostas noliktavas “Bezdelīga” atklāšana.
28. decembrī Vileks nūvodā tiks pīmynāts dzejnīks, nūvodpietnīks i folklorists Ontons Slišāns. 12.00 stuņdēs Brieksīnes kopūs tiks īsvieteits Ontona Slišāna pīmineklis, bet 14.00 stuņdēs Upītes tautys nomā nūtiks dzejnīka 65 godu jubileja atceris pasuokums “Ir meili te maņ, kur pasauļs vyss munā volūdā skaņ”.
Ontons Slišāns dzims 1948. goda 28. decembrī Bolvu rajona Škilbānu pogosta Stabļovys cīmā. Jis īgivs daudzpuseigu izgleiteibu – Bulduru Duorzkūpeibys tehnikumā īgiuta duorzkūpa i biškūpa kvalifikaceja, piečuok jis vuicejās gleznīceibu i grafiku Moskovys Muokslys tautys universitātē, kai ari studieja Latvejis Lauksaimisteibys akademejā Jelgovā, kliustūt par diplomeitu agronomu.
Vysu sovu myužu Ontons Slišāns veļtiejs nūvoda tradiceju apzynuošonai, nūvodnīku pīminis saglobuošonai, kai ari latgalīšu volūdai.
Nu 1995.goda Ontons Slišāns vadeja Upītes biblioteku, pats piec sovys iniciativys izveiduojs Upītes kulturviesturis muzeju, kura fondi ir poša Ontona savuokti i sakuortuoti. Jis ari ir savuocs i pīrakstejs folkloru i gareiguos dzīsmis Škilbānu i Baļtinovys pogostā, kai ari bejs Rekovys i Upītes etnografiskuo ansambļa dybynuotuojs i Upītes etnografiskuo ansambļa vadeituojs. Ontons kotru godu eistynuoja vairuokus vierīneigus kulturys projektus, kas iznese Upītes vuordu vysā Latgolā, Latvejā i pat uorpus Latvejis rūbežuom. Vīns nu taidim projektim ir meilys aiļu i dzīšmu festivals „Upītes uobeļduorzs”, kurs ir leluokais i vacuokais latgalīšu festivals. Taipat lels dorbs tyka īguļdeits organizejūt folklorys svātkus, Mikeļa Bukša ikgadejū pīminis pasuokumu 1. junī Plešovys cīmā i cytus pasuokumus.
Ontons Slišāns sarakstejs 30 gruomotys i bārnim, i pīaugušajim; leluokuo daļa nu tuom ir latgalīšu volūdā. Jū var skaiteit par vīneigū dzejnīku, kurs ari bārnu literaturu rakstejs latgaliski.
Ontona Slišāna dzeivis laikā pādejuo izdūtuo gruomota „Čipierksneits jeb apcirsto sakņu pieaudzēšana” ir kai sova veida pīmineklis Slišāna dorbam latgalīšu volūdys i Latgolys kulturys lobā.
Juopīmiņ, ka Ontons na tikai raksteja pats, bet jau nu 1991. goda izdeve ari cytu autoru gruomotys.
Ontona Slišāna dorbs tyka nūvierteits ar daudzim apbolvuojumim. 2000. godā jis tyka apbolvuots ar Lelū folklorys goda bolvu, 2007. goda Dzejis dīnuos sajiema apbolvuojumu par izcylu davumu regionalajā literatūrā i par lobuokū nūvoda dzejis kruojumu “Tītupats”, 2009. godā sajiema “Boņuka” bolvu kai goda kulturys darbinīks.
2008. godā VKKF padūme Slišānam daškeira myuža stipendeju, i Ordeņu kapituls apbolvuoja dzejnīku ar V škirys Atzineibys krystu.
Cīši lela nūzeime Ontona Slišāna dzeivē beja juo saimei – sīvai Irēnai, bārnim Annelei, Lienītei, Andrim i Mārītei, kai ari mozbārnim, kuri niu jau ir divpadsmit.
Ontons Slišāns myužeibā nūguoja 2010. goda 15. decembrī.
Lai ari paguojuši jau treis godi kūpš Ontons Slišāns nūguojs myužeibā, jis vysod paliks Latgolai sovūs dorbūs. Ontona īdybynuotuos tradicejis nikur nav pagaisušys. Tāva īsuoktū dorbu Upītē turpynoj juo dāls Andris, kurs niu ir Upītes tautys noma i jaunīšu folklorys kūpys vadeituojs, reikojūt arī Ontona Slišāna aizsuoktūs pasuokumus. Taipat dzejnīka vuordam pagaist naļaun Latgolys folklorys vuokuma konkurss “Apleicīne”.
Dzejnīka meitys tāva pīmiņai izveiduojušys lopu socialajā teiklā Facebook, kur sevkurs interesents var īsapazeit ar Ontona Slišāna dzeivi, dorbu i idejom: facebook.com/antons.slisans.
Ziņu sagataveja: LaKuGa
Lai bagāti, kas bagāti,
Pried' ar egli, tās bagātas:
Lai tā ziema, lai vasara,
Zaļi svārki mugurā.
(2814-2, Jelgavas apr. Kalnmuiža (Tērvete))
>>> <<<
Latvijas Mūzikas informācijas centrs ar Valsts Kultūrkapitāla fonda finansiālo atbalstu jau DIVPADSMITO!!! reizi organizē stendu pasaules mūzikas gadatirgū WOMEX, kas notiks no 25. līdz 29. oktobrim notiks Polijā – Katovicē. Arī šogad Latvijas folkloras kustības dalībnieki ir aicināti pārstāvēt savu organizāciju vai mūziķu apvienību (vai arī piedalīties individuāli) šajā tradicionālās un pasaules mūzikas forumā, strādājot Latvijas stendā. Pilnu gadatirgus pasākumu programmu un detalizētu informāciju varat aplūkot šeit: https://www.womex.com/
Sīkāka informācija par līdzdalību Latvijas stendā - LMIC


text:
.
Tautys ticiejumi viestej:
– Ka Sveču dīnā solst – byus solts pavasars;
– Ka Sveču dīna ir skaidra i saulaina – byus vēļ vaira snīga;
– Kab gūvs nabizuotu, tom Sveču dīnā nadūd ēst;
– Ka Sveču dīnā speid saule tik ilgi, cikom zyrgu apsadloj, tod gaidoma jauka vosora.
.
Nu 31. janvara leidz 19. februaram Rēzeknis nūvoda Bieržgaļa pogostā apsaverama O.Rupaiņa muzeja taiseituo izstuode „2. februars – Sveču dīna Latgolā”. Izstuode izvītuota bibliotekys i pogosta puorvaļdis vestibilā i stuosta par Sveču dīnys tradicejom saisteibā ar tautys ticiejumim i īrodumim:
• Sveču dīnā kūp šmukumu
• Sveču dīnys saisteiba ar lūpim
• Saisteiba ar bitem
• Sveču dīnā diuradz laiku
• Golvys sukuošona
• Kūrmuļu vojuošona
• Vylku vuojuošona
• Ražys diuredzēšona
• Sveču līšona i sveču kruosys
.
3. februarī 18 stuņdēs Bieržgaļa pogosta kulturys nomā nūtiks folklorys kūpu sasadzīduošona Sveču dīnā “Ej, sauleite, pazaver, kū darēja tov’ meiteņas”, kurā sovu 55 godu jubileji svieteis Bieržgaļa folklorys kūpa, kas dybynuota 1957. godā.
.
Karteņā: Bieržgaļa folklorys kūpa, olūts www.rezeknesnovads.lv


text:
1. i 2. julī Cēsu piļs parkā nūtiks sarunu festivals LAMPA, kurymā itūgod byus ari Latgolys telts. Īīšona festivalā byus bez moksys, pi piļs parka paradzāta ari telšu piļsieteņa, viestej festivala sātys lopa.
Par Latgolys telti atbiļdeiga byus bīdreiba “Preiļi izglītotai Latvijai”. Tī kūpā saīs entuziastiski školuotuoji, omotu meistari, sabīdriski aktivi cylvāki, kab meistarklasēs i dūmu apmaiņuos dūtu pozitivus impulsus festivala apmaklātuojim.
“Dzīves garša Latgalē” teltī byus padūmuots par vysom vacuma grupom. Pavysam mozajim byus vysaidys sportiskys aktivitatis i puosoku miestarklase, jaunīšim – vareiba pīruodeit sovys zynuošonys “Olimpiadē”, bārnu vacuokim i školuotuojim – elpuošonys i relaksacejis prasmis, kū vuiceit mozajim, padūmi par bārna atbaļsteišonu školys gaituos, taipat ari nūjuošonys reits tim, kas gryb dīnu suokt sportiski. Iz nūpītnuokys nūts byus diskusejis i dūmu apmainis – par kūpīnu nūzeimi regionu atteisteibā, Latgolys īdvasmys stuostim, latgaliskū identitati. Festivala ūtrajā dīnā fokuss byus iz izgleiteibys daīmameibu Latgolā i konkretu školu pīredzis stuostim. Pyrmuos festivala dīnys vokorā byus ari vareiba baudeit daņčus i latgalīšu volūdu folklorys kūpys “Sudobri” organizātā “vakariešonā”. Bīdreiba “Preiļi izglītotai Latvijai” ar sovu pīmāru i dūmu apmaiņom aicynoj vysus uzadreikstēt, sasadorbuot, īsasaisteit i uzajimt atbiļdeibu, partū ka “vyss suocās nu myusu pošu”!


text:
Ontons Matvejāns dzims taišni pyrma 75 godu – 1937. goda 16. februarī Drycanu pogostā i sova myuža laikā devs nūzeimeigu īguļdiejumu Latgolys kulturys dzeivē.
Aicynojūt iz pasuocīni, Drycanu vydsškola soka: „Kab ustobā īītu saulis gaisma, ir juoatdora lūgi, durs. Cytaiž byus tymss. Saulei ir daudzi spaitu. Sevkurs nu tim paleidz izstaruos gaismu i syltumu zemei, cylvākim. Kab cylvāks spātu izstaruo i duovuot gaismu cytim, jam juobyut eipašam. Ari Drycanu pogosta slavanuokū, īvāruojamuokū cylvāku – Ontonu Matvejānu var saleidzynuot ar sauli. Tik daudzi talanta spaitu jis izstaruoja: školuotuojs, katehets, komponists, maestro varganists, ailinīks, rakstnīks, sabīdriskais darbinīks, sovys sātys saiminīks. Juo īguļdiejums i davums dzymtajam pogostam, nūvodam i Latvejai ir nanūviertiejama boguoteiba.”
16. februara reitā Drycanu vydsškolā pīminēs Ontonu Matvejānu, kaviesīs atmiņuos, skaiteis fragmentus nu juo dorbim i klauseisīs dzīšmu īrokstus.


text:
17. novembrī 15.00, svietejūt Latvejis Republikys proklamiešonys 98. godadīnu, Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tradicionaluos izstuodis “Rudens 2016” atkluošona, kas itūgod tykuse pi zamuškys nūsaukuma “Oga. Ūga”, informej muzeja muokslys nūdalis vadeituoja Inese Dundure. Izstuode byus apsaverama da 17. decembra.
Atjaunuotuos Latvejis vaļsts laikā jau 21. reizi Latgolys regiona muokslinīki sasapuļcej Rēzeknē kūpeigā muokslys dorbu rudiņa izstuodē. Te sasateik vysaidu paaudžu kolegi – i profesionali muokslinīki, i aktivi struodojūši pošdarbeibys muokslinīki i muokslys vierzīņu studenti: gleznuotuoji, grafiki, tielnīki, tekstilmuokslys, vidis objektu i keramikys meistari. Sasateik na tik fiziski, kab sasaradzātu, pasarunuotu, pasadaleitu, te saplyust jūs goda laikā sakruotuos emocejis, puordzeivuojumi i atkluojumi, izsaceiti muokslys volūdā. Izasokūt saleidzynuojumā, kasgadejais muokslys kūpkors ir nūzeimeigs i vajadzeigs sevkuram muokslinīkam. Kaidam, kab uzadrūšynuotu, kab vierzeitūs iz sovu soloizguojīni, kaidam, kab aplīcynuotu sovu eseibu muokslys sabīdreibā, sasajiutūt vajadzeigam i pīdereigam kūpejā ainā, cytam, kab sajimtu īdvasmu i spāku.
Cik daudzveideiga ir muoksla Latgolā, tik daudzškautnaina ir ari itei Latgolys muokslinīku rudiņa izstuode. Leluokū ekspozicejis daļu veidoj gleznīceibys i grafikys dorbi vysaiduos tehnikuos, taipat izstuodē radzami ari materialu daudzveideibā izpiļdeiti tielnīku, keramiku i tekstilnīku dorbi.
Atsaverūt viesturē, muokslys dzeivis aktivitašu i izstuožu reikuošonys tradiceju Rēzeknē īdybynuoja Rēzeknis muokslinīku kūpys dalinīki, kas piļsātā dorbojuos Latvejis breivvaļsts laikā 20. gs. 20.–30. godūs. Miseju muokslinīki saredzēja jaunys, nacionalys muokslys radeišonā tepat Latgolā, puorlīcynojūt sabīdreibu, ka ari nalelai piļsātai Rēzeknei var byut sovi muokslinīki i izstuodis.
Tūreiz Rēzeknis muokslinieku kūpys kūduls beja gleznuotuoji Francisks Varslavāns (kūpys dybynuotuojs), Arvīds Egle, Vitālijs Kalvāns, Juoņs Gailis, Nikolajs Breikšs, tielnīks Leons Tomašickis i cyti. Dīvamžāļ 2. pasauļa kars puorruove aizsuoktū muokslinīku dorbuošonūs, dzeivis celi aizvede jūs paceli nu Rēzeknis i Latgolys.
Padūmu godūs pomozom atsajaunuoja kulturys nūtikšonys ari uorpus Reigys, nūsadybynojūt Rēzeknis lītiškuos muokslys vydsškolai (1959. g.), otkon aktivizejuos muokslys dzeive Rēzeknē. Muokslys vydsškolā dorbu suoce daudzi jauni, radūši muokslinīki, kas gribēja radūši struoduot Latgolā. 20. gs. 70. godu beiguos tyka dybynuota Latvejis PSR Muokslinīku savīneibys (MS) Latgolys organizaceja, kas izajēme izstuožu i muokslys dīnu pasuokumu reikuošonu Latgolā. Par tradiceju palyka ari plašys, profesionalys Latgolā struodojūšūs muokslinīku izstuodis. MS Latgolys organizaceju tymā laikā vadeja gleznuotuojs Osvalds Zvejsalnieks, tamā dorbojuos profesionali muokslinīki nu Rēzeknis, Daugovpiļs, Preiļu, Kruoslovys i cytu piļsātu.
70.–80. godūs izplauka daudzu niu labi zynomu muokslinīku (Juoņs Unda, Pīters Gleizdāns, Elga i Vladislavs Pauri, Helena Svilāne-Kuzmina, Muora Kalniņa i cyti) talants, izstuožu zalu i muzeju apmaklātuojus prīcynuoja muokslinīciski augstvierteigys, daudzpuseigys tāluotuojmuokslys izstuodis.
Ar Latvejis vaļstiskuma atjaunuošonu muokslys dzeivē īsastuoja gaideišonys i spāku kruošonys pūsmys. 1996. godā Rēzeknis muokslinīki otkon saguoja kūpā i reikuoja plašu Latgolys muokslinīku dorbu izstuodi Latgolys Kulturviesturis muzejā, kas beja veļteita 1936. goda Pļaušonys svātku atguoduošonai Rēzeknē.
Nu tuos šaļts par tradiceju palykušuo izstuode ir naatjemama sastuovdaļa Rēzeknis i Latgolys kulturys nūtikšonu spektrā. Vysus tuoluokūs godus tuos reikuošonys laiks i vīta ir namaineigi – izstuode veļteita Latvejis vaļsts proklamiešonys kuortejai godadīnai i taišni pyrma Latvejis dzimšonys dīnys Latgolys Kulturviesturis muzejā puļcej vaira par 50 vysaižu paaudžu muokslinīkus, nu skateituojus prīcynoj ap 100 vysaidu muokslys veidu i žanru dorbi. Rudiņa izstuodis mierkis ir popularizēt Latgolys muokslinīku davumu sabīdreibā, veicynuot muokslinīku rodūšū darbeibu, īpazeit jaunus talantus i vāruot jūs tuoluokuos gaitys muokslā.
Piec izstuodis, pasasokūt Rēzeknis piļsātys dūmis atbolstam, vairuoki jaunuokī i lobuokī Latgolys tāluotuojmuokslys dorbi tiks īguoduoti muzeja kruojumā, tai stimulejūt autorus i papyldynojūt i Latgolys Kulturviesturis muzeja tāluotuojmuokslys kolekceju, i Nacionalūs muzeju kruojumu ar myusu dīnu muokslinīku dorbim. Jemūt vārā, ka dorbu atlasi izstuodei i izvierzeišonu īpierkumam veic kompetenta žūrejis komiseja, muokslinīku kūpā saīšona kuortejā rudiņa izstuodē roda ari veseleigu konkureņcis goru. Daļu da šam sajimtūs dorbu nu rudiņa izstuodis ir vareiba apsavērt Latgolys gleznīceibys ekspozicejā, kas izvītuota kūka arhitekturys pērlē – Rēzeknis Muokslys nomā.


text:
Vakar puorskaitieju diskuseju par latgalīšim, kur figurej ari muns vuords. Paļdis Dacei par saiti. Poša ni es maklātu, ni maņ vajag.
Maņ tūmār ruodīs jūceigi tī ļauds, kas Latveju taisa nu kluču.
Category
Tags
One Comment
-
Man rōdīs, ka vysōs diskusejōs, kur pasarōda vōrds “Latgola”, parreizi acarūn kaids “Eistais Latvis”, kurais nūrej myusu viesturi, volūdu i kulturu. Jī nikod nav bejušs tōļōk kai 50 km iz austrumim nu Reigas. Par tū taidi secynōjumi: latgaļu valodu izdomājuši inteliģenti, lai būtu par ko runāt utt
Upz zvons iz stundi!
Leave a Comment


text:
DIĀNA VARSLAVĀNE
nu grōmotas
"ASMU ZEMES MEITA"
autore
Es asmu šōs zemes meita,
Nu jōs muns augums un fleita...
Tatjana un Stanislavs Varslavāni ar bārnim Rihardu un Diānu, 1933. gods
"Diāna Skaidrīte Varslavāne pīdzyma 1932. goda 30. augustā Rēzeknē Stanislava un Tatjanas Varslavānu giminē. Tāvs – stacijas Rēzekne I dežurants, kara godūs – kusteibas vacōkais reikōtōjs. Mōte – telefoniste posta centralē. Brōļs Rihards Laimonis dzimis 1931. goda 9. janvarī. Gimine jēme daleibu vysūs vaļsts un kulturas pasōkumūs piļsātā, tikšonōs reizēs ar īvārojamim cylvākim, ari dzejnīkim un vaļsts Prezidentu.
Vacōki beja dedzeigi dzīdōtōji, atpyutas un izklaides vokoru apmaklātōji. Dzeivūklī, kuru īrej nu Šustermana Pils īlā, natōli nu upes laipeņom, bīži puļcējōs rodi un draugi – dažaidu tauteibu pōrstōvi. Tāvs spēlēja gitaru, vacaistāvs vijōli, vysi dzīdōja un prīcōjōs. Bārnus audzynōja par atklōtim, drūsmeigim patriotim. Spylgtōkais pīmārs tam ir zīdōjumu vōkšona Breiveibas un cytim pīmineklim Reigā, Rēzeknē, Prezidenta sirsneiga sagaideišona izrūtōtā laukumā un prīcōšonōs kūpā ar cytim cylvākim. Vālu vokorā Dōrzu īlā gar trotuara plōksnem daga symtim »plošku«. Šī gaismekli dzili palykuši pīmiņā. Bārni auga kai breivi piļsōni patīši breivā vaļstī! Obi kūpā voi pa vīnam jī drūši sasatyka un draudzējōs ar sovim vīnaudžim: gyva zivteņas, vēžus, paleidzēja kaiminim nūvōkt dōrzus, plašajā captuves pogolmā pi Brīvības alejas spēlēja dzeļžceļu. Pīsadaleja skautu un gaidu reikōtajūs vokorūs bārnim, laimēja izstōdēs jūs audzātūs lobumus. Cytim vōrdim – dzeivōja. Reizem šei breivō dzeivōšona izavērte par dzeiveibu apdraudūšu. Kod vacōki dorbā, bārnus pīskateja aukle, un tō rezultatā meitāns Rēzeknes upē trejs reizes sleika, bet jū izglōbe lelī puikas, peipmani. Brōļs, kraunūt molku, najauši uzlaide iz golvas smogu pagali, tod pyrmū reizi tyka saškaideits daguns. Nalaime tei, ka meitine bīži atsadaleja nu draugim un stuņdem vārōja zivteņas, tōs barōdama pi sovu kōju, voi ilgi gulēja iz vādara pļaveņā Pils īlā, kur beja nazkod roktas okas, izlyktas ar dēleišim, kuri jau satrunējuši. Yudiņs nikod naizkolta, burbulēja leidz pošai zōlei, un tīnē dzeivōja tritoni. Tys beja kas naradzāti skaists un aizraujūšs, un jōs sapyni naktīs kliva arvīn krōsainōki un leidzeigi pōsokom. Jau nu trejs godim meitāns sōce fantazēt, sasarunōt ar dzeivū dobu apleik. Kod vacaistāvs Stanislavs izcēle mōjeņu īpretim stacijai Rēzekne II, Karantēnas īlā (niule Varoņu), nōce jauni īspaidi, draugi, cīšōkas saites ar cioces Martas septenim bārnim – brōlānim un mōseicom. Bet klōt jau beja 1940. gods! Nakti pyrms krīvu īnōkšonas tāvs sajēme pavēli pōrsaceļt iz klusōku vītu – Aizkraukli. Un tai, dzeivōdama dzeļžceļnīku mōjā sūplok vēļ divom giminem, meitine pīdzeivōja vysaidus »jaukumus«, kod nūtyka okupacija. Tāvam atļōve jaunō vara strōdōt par dežurantu, mamu nūzeimōja par telefonisti Skrīveru postā, un jei pēc nakts maiņom reizem nakšņōja pi kaidas saimineicas. Niu golvonais bārnu uzraugs beja tāvs, jō dorba vīta atsaroda pretim dzeivūkļam, ūtrā slīžu pusē.
Otkon bārnim rodōs jauni draugi un jauni īspaidi. Bet oktobra pyrmajōs dīnōs sōcēs skūlas gaitas Aizkraukles pogosta skūlā. Sveši karūgi, nasaprūtami himnas vōrdi, sovaidi bōrdaiņu portreti pi klašu sīnom. Tai kai meitine jau laseja latvīšu, gotu un krīvu burtim, jū nalyka divu pakōpu sagatavōšonas klasē, bet tyuleit pyrmajā. Audzynōtōja beja breineigō skūlōtōja Lāce. Sirds cylvāks! Jei vuiceja bārnus sapņōt par lobim laikim..."


text:
Politiskuos situacejis nastabilitate i varys krize vaļstī ar vodūšus politiskūs spāku krahu i jaunu spāku, līderu mekliejumim i ceņtīnim izaraut prīškysgolā, taipat pošvaļdeibu, Eiroparlamenta i ak jau i Latvejis parlamenta vieleišonu tyvums naīt garom ari navaļstiskajom organizacejom. Ari LgSC kai aktiva i stabila NVO ir sajāmuse vairuokus aicynuojumus sasadorbuot ar politiskajom partejom: kai mudynuojumus īsapazeit ar jūs sadarbeibys pīduovuojumim, tai lyugumus paraksteit jūs sagataveitus dokumentus.
Par pīmāru, 12. februarī tyka sajimts aicynuojums nu partejis “Sabiedrība citai politikai” bīdru Alda Cimoškys i Gundegys Rancānis leidz ar cytom NVO, Daugovpiļs Universitati i avīzi “Latgales Laiks” paraksteit NRTVP adreseitu viestuli. Jimā tyka praseits NRTVP skaidruojums par “Latgolys Radejis” puortraukšonu raideit latgaliski i lyugums izmeklēt itū gadīni, kai ari lemt par dotacejis pīškieršonu raidiešonai latgaliski.
Tei poša parteja leidzeigu aicynuojumu beja izplatiejuse jau februara suokuos. Atsauce iz tū tyka publiceita latgaleslaiks.lv.
LgSC vaļde nūlēme naparaksteit itū dokumentu. Tai kai bīdreibā ir bīdri ar vysaidom politiskajom puorlīceibom, saskaņā ar bīdreibys vaļdis lāmumu LgSC itaidus paziņuojumus i īsnīgumus var snīgt tikai atseviški voi sasadorbojūt ar cytom NVO i navar publiski atbaļsteit nivīnu konkretu parteju.
Tai kai latgalīšim ir juobyut vīnuotim sovu mierķu sasnīgšonai i LgSC atbolsta latgaliski raidūšys “Latgolys Radejis” atjaunuošonu voi cyta latgaliski raidūša medeja izveidi, atbolstu, bīdreibys vaļde pījēme lāmumu par taida voi leidzeiga aicynuojuma sagataveišonu, verūtīs piec aktualajim apstuoklim.


text:
Burvju nāve
Trosku cīmā dzeivuojis vīns būrs, jis muocējs rudzus aprunuot. Kur tikai bejuši izlauzti rudzi, tyuliņ braukuši pi juo, atvaduši Trosku, jis aprunuojis rudzus, pīmīdzs izlauztūs rudzus ar kristu i būrs pagolam. Trosku cīmā treis reizes spēŗa pārkyuns, beidzamū reizi īspēŗa būra sātā. Kad daga būra sāta, tod brīsmīgi sprakstīja un pagales grīzjās vyrpulī vin. Saskrēja cvlvāki, suoka dzēst, kai tikai lej yudini viersā, guns kreit uz cylvākim. Tai vysi izbāgalēja, a pagaļu goli un ūgles kai vīsola skrīn un kreit uz cytu sātu jumtim. Tai nūdaga, leidz mīta golam, vyss Trosku cīms. Vysi cīma īdzeivuotuoji palyka kai stuov, bez kaidas mantības un puorsacēle pavysam uz cytu vītu dzeivuot, jo tur nivīns navarēja mīrīgi nūdzeivuot. Kur jau izataisa taidi čapašļi, tod mīra nava. Nyu paldīs Dīvam Trosku cīmā mīrīga dzeive, vacī būri izmyra, a jaunī nava īsamuocējuši čapašļuot, nu i ļauds tagad pavysam cytaidi, kai tūlaik beja.


text:
Roksta autore: Dagneja Dudarjonoka
Pamateigu puorsteigumu ar sovu daleibu televizejis šovā “Lauku sēta” mums beja saryupejušys Rūžkolnu pogostā dzeivojūšuos smaideiguos muosys Jolanta i Jogita Augšpūles. Kai jau zynoms, juos beja tuos šova dalineicys, kas tyka da šova finalam. Itūgod golvonuo bolva par kuru sasaceņte dalinīki, beja “Fiskars” dorba instrumenti pīcu tyukstūšu vierteibā. Šovs tyka filmiets pārnejā vosorā, tok tik naseņ, janvara suokumā, beidzēs tuo puorraideišona pa TV. Iz sarunu ar muosom teikomēs jūs dzymtajā sātā Lelajūs Stradišķūs.
Augšpūļu saimē jī ir četri bārni – diveji bruoli — Juoņs i Jurs i divejis muosys – Jolanta i Jogita. Niule lelajim bruolim jau kotram sova dzeive – sova saime, sovi dorbi. Juoņs turpynoj saimnīkuot tāva Jura i muotis Veltys zemnīku saimisteibā, bet bruoļs Jurs ar saimi niule dzeivoj i struodoj Ikškilē.
Par jūs lelū saimi varātu raksteit vēļ, nu itū reizi vaira parunuosim ar muosom i par jūs vosorys pīdzeivojumu – daleibu LNT šovā “Lauku sēta”.
Kai jius izdūmuojot, ka ir juopīsadola “Lauku sētā”?
Jogita: Es jau īprīkš, 2012. godā, beja pīsasacejuse daleibai itymā šovā, bet natyku. Beja cīši daudz grybātuoju, lela atlase. Itūgod jau beja izdūmuots, ka dalinīki vareis pīsasaceit pa divi. Tymā laikā es beju praksē Guļbinē, puorskaiteju škārsteiklā, ka ir dasasaceišona 2016. goda“Lauku sētai”. Zvaneju Jolantai, saceju, ka dasaceišu myus obejis i nūsyuteišu myusu biļdi. Tai kai Jolantys atbiļde beja: “Jā, labi syuti!” — es ari nūsyuteju.
Jolanta: Kod Jogita man zvaneja, es tū nauztvēru nūpītnai. Dūmuoju, jei jau reizi beja dasacejuse, natyka – ūtru reizi ari natiks…
Jogita: Puorguoja kaida šaļts, sajiemem aicynojumu iz atlasi. Sadūmuojom, ka jūka piec varim nūbraukt. Tei atlase nūtyka Reigā, LNT studejā.
Piec tuo, kū ruoda pa TV, navar eisti saprast, cik daudzi jums eisti beja juostruodoj?
Jogita: Eistineibā beja cīši daudzi juostruodoj. Varbyut vaira filmieja tod, kod nastruoduojom, navys struoduojom. Jī ceņtēs filmēt šaļts, kur nūteik kaidys diskusejis ci koč kaida jūkuošonuos. Partū ka tys jau ir šovs, lai byutu cytim interesanti vērtīs. Cīši moz paruodeja tū realū dorbu.
Jolanta: Niule, verūtīs televizorā, vyss izaver pavysam cytaiži. Pa televizoru ruoda tikai dalinīkus kadrā, bet eistineibā vysu laiku apleik beja lela rodūšuo komanda, daudzi vysaidu cytu cylvāku – skaņuotuoji, operatori, intervietuoji, režisori, paleigi, fotografs.
Cik daudzi nūtykumu i informacejis palīk aiz kadra?
Jolanta: Cīši daudz, cīši daudz palīk aiz kadra. Kod verīs pa televizoru, vyss izaver cīši vīnkuorši. Vysys tuos emocejis nav radzamys. Skateituojs nikod nasaprass i navarēs īsadūmuot, kai tys vyss beja. Tys ir pavysam cytaiži, nakai izaver.
Jogita: Vysu šova laiku myus pavadeja spylgtys emocejis, kū navar izstuosteit. Tū var tikai pīdzeivuot. Beja pat taidys šaļts, kod kuaids varēja pasaceit: “Čau!” i tu iz reizis suoc rauduot, pats pat nasaprūtūt deļkuo… Nazkaids saspryngums.
Varbyut spēlē iz nervim syta tys, ka tei ir sveša vide, sveši cylvāki, tevi vysu laiku filmej i koč kū līk dareit…
Jogita: Pyrmū laiku beja lels stress i sprīdze, tu napuortrauktai izatrauc, kas nūtiks, kas filmēs. Nu vysa tuo sasprynguma suopēja golva.
Jolanta: Kod nu reizis vēremēs šovu pa televizoru, pyrms tam apsprīdem – naz, kaidi poši trokuokī kadri tyks paruodeiti. Bet nā, da gola izaruodeja, ka vyss beja dīzgon labi. Mes jau ari nazynuojom, tymuos intervejuos kū vīns pa ūtru kurs stuosta…
Voi, pīsadolūt šovā, jums beja koč kaids plans, strategeja – kaidys jius byusit, ar kū atsaškiersit nu cytu dalinīku?
Jolanta: Es nasaceitu, ka mums beja taids baigais plans. Šova laikā, es varbyut drusku pībremzieju sovys emocejis. Nasagrybēja koč kaidus škandalus taiseit. Jogita mani bīži mīrynuoja.
Jogita: Tuos kamerys suokumā drupeit satrauce. Piec tam ruodejuos normali, ka kaids īt pakaļ i koč kū filmej.
Jolanta: Man ari beja pagryuts deļtuo, ka es asu pīroduse byut pa sātu, asu taids sātys cylvāks i pieški es beju paceli nu vysim sovejim i vēļ nadreikstieju ar jim sasazynuot…
Jogita: Es to gon varu mienesi naatbraukt iz sātu, maņ tys ruodīs normali.
Jolanta: Es vīna navarātu tū vysu izturēt. Cīši labi, ka mes bejom divatā. Dorbi nabeja pats gryutuokais.
Kū jiusu draugi, saime saceja, ka jius pīsasacejot daleibai itymā šovā?
Jolanta: Mums zynuoja tikai saime. Draugim mes eisti nasacejom. Cyti beja drusku sirdeigi, ka, redz, mes jim nikuo napasacejom, ka asūt kaidi nūslāpumi, bet mes nagribiejom tai vysim stuosteit… Lai byutu puorsteigums, lai byutu interesanti vērtīs. Kod mes atbraucem iz sātu, cīši daudzi vacuokim, bruolim vaicuoja: “Nu nasok, ka tu nazyni rezultatu?” Bet jī teišom nazynuoja, leidz 5. janvara catūrdinei, kod beidze ruodeit šovu. Jī vērēs taipoat kai cyti. Mes nasacejom.
Jogita: Nivīns jau mums natic, bet nu tys tai beja.
Jolanta: Bet tai vacuoki myus atbaļsteja, ka mes guojom. Nu tāvs tik saceja, voi tod teišom sātā nav kuo dareit. (Smejās.) Bet nu, lai mes īmūt, lai puorbaudūt vīna ūtru. Mama beja tikai par. Bruoli ari grybēja, lai mes vinnietu.
Es dūmoju, vysi myusu pusis cylvāki grybieja, lai jius vinnietu.
Jolanta: Jā, nu nasaguoja. Tys tai forši beja, ka myus atbolsta, ka verās. Vairuok nu fanim es sajutu uzmaneibu tod, kod šovs beja beidzīs.
Jogita: Jā, tymā vokorā tys beja taids viestuļu i zvonu spruodzīņs. Myus atbaļsteja draugi, myusu pazinis, nūvoda cylvāki, kuri myus zyna ci tāvu voi muoti pazeist. Tymā vokorā, kod šovs beidzēs, mums raksteja viestulis socialajūs teiklūs, nu cytu nūvodu, nu Bauskys, nu Kuldīgys ar aicynojumu braukt gostūs. Ari nu Ventspiļs raksteja cylvāki. Tys tai ruodejuos interesanti, ka piļneigi napazeistami roksta…
Jolanta: Maņ ari ir bejs, ka veikalūs voi cytuos sabīdryskuos vītuos cylvāki pīvierš viereibu. Pīmāram, pušdīņu puortraukumā beju nūguojuse iz kopejneicu paēst, koč kas aiz mugorys pajūkuoja:
“Vai zvaigznes arī grib ēst?. Es atsaceju, ka zvaigznis ari ād. (Smejās.) Bet reali jau naasam nikaidys zvaigznis. Parosti cylvāki, kai vysi. Nu labi, pīsadalejom šovā, paruodeja pa televizoru, bet nu tuo nikas daudz nasamaina.
Jogita: Mes napīsadalejom, lai palyktu pazeistamys, lai myus ruodeitu pa televizoru. Tys beja vīnkuorši izaicynojums. Puorbaudejums. Avantura. I grybiejuos ari tūs “Fiskars”instrumentus. Grybātu paduovynuot vacuokim, jī byutu vairuok prīceiguoki,nakai ir pošlaik.
Jolanta: Daudzi raksteja, ka — vecāki var lepoties ar jums. Es tik teišom dūmoju, ka jī tū var dareit.
Skaiteju internetā, ka daudzi gribieja, lai jius uzvarit…
Jogita: Jā, daudzi raksteja, kai vajagūt vysim sasamest deļ tim “Fiskars”instrumentim deļ myusu.
Jolanta: Kod beidzēs šovs, nuokušā dīnā, es nūguoju pīktdīnē iz dorbu, maņ kolegi paduovynuoja “Fiskars” ponnu i nazi. Tei beja kai mīrynuojuma bolva. Jogitai ari. Tys beja tai cīši jauki nu jūs pusis. Jī atbaļsteja i cerēja.
Tod saīt, ka jius itymā šovā pajiemet savu vītu ar čaklumu?
Jogita: Divejis reizis mes bejom kai čakluokuos atzeitys — pyrmajā i pādejā raidejumā.
Tys, ka jius asat nu dzeraunis,jums koč kai paleidzēja šovā?
Jolanta: Jā, mes taidys spieceigys. Bet beja taidi dorbi, kai byuvnīceiba, kur mums vajadzēja tuos muojenis ceļt, kas it kai vaira ir veirīšu dorbs. Mums byuvnīceibys jūmā nabeja nikaidys pīredzis, partū ka parosti sātā tūs dorbus dareja bruoli.
Jogita: Cīši daudz spīde iz iztureibu. Partū ka vysu laiku vajadzēja vysu dareit dreiži. Beiguos tī aizdavumi ari beja daudz gryutuoki. Kod beja pādejais aizdavums, es jau dūmuoju, ka Jolanta golus atdūs. (Smejās.)
Jolanta: Tī beja tei zuoluoja īreikuošana. Tys beja nanormali gryuts. Mes nikod īprīkš tai nabejom aizadūmuojušys, kai taidu zuoluoju kluoj. Mes parosti sātā darejom, kai jau cyti saceja — nūber zemi i īsiej zuoli. Bet, kod ir juoaprūk zeme, tūlaik juorūk tī zuolis pakluojeni, juovad i juosalīk… Tys beja smogai.
Jogita: Piec tam ari iz reizis beja pusfinals i finals. Beja sajiuta kai taidam nūdzeitam zyrgam.
Jolanta:Mums pusfinalā beja vīna veiksme —aizkurynuot gunkuru i izkuopt stobā. Divejis veiksmis navar byut. Es ari tī čeikstieju, peikstieju, ka navariešu… Bet, kod vajadzēja, es izkuopu stobā i mes īkiurem tū gunkuru. Tai mes tykom finalā. Piec tam nūguoju da tuo stoba, dūmuoju, ka ir juoizkuop vēļ reizi, bet es navarieju — beja paniskys bailis. Nav saprūtams, kai es varieju tod, pyrms pusstuņdis, izkuopt…
Jogita: Ari tys gunkurs — vyss beja tik škeists, puors stuņdis īprīkš beja nūlejs leits, gryuts beja īkurynuot. Jolanta atnese kuorklu lopys, tuos gon labi aizguoja. Tai mes ūtruos puordadzynuojom tū aukleņu i tykom finalā.
Jolanta: Reali mes izdarejom vysu tū pošu, kū pyrmuo komanda. Kod Rūdis atnese eistū atslāgu, mes ari jau skriejom ar pīktū atslāgu. Mes tikai lānuok skriejom… Maņ beja drusku škrobe.
Jogita: Bet nikuo, puordzievuojom.
Jolanta:“Ar smaidu uz lūpām” stuoviejom finalā. Ir juoprūt zaudēt. Nu, nabeja tei lela zaude…
Jogita: Nu beja jau. Bet taipat mes asam daudz īgivušys — kameruos runuot i ryudejums.
Kai jius asat mainejušuos piec šova? Kaidi īgivumi?
Jolanta: Es vairuok nūvierteju Jogitu kai cylvāku, kai muosu…
Jogita: Mes agruok variejom pīzvaneit vīnu reizi nedēļā vīna ūtrai, tys beja piļneigi normali. Niule, ka jei kotru dīnu napīzvona, ruodīs jūceigai. Mums ir mīluokys, lobuokys attīceibys.
Tod saīt, ka šovs jius satyvynuoja.
Jolanta:Jā, es dūmoju, ka myusu attīceibys ir palykušys lobuokys, vīnnūzeimeigi. Es varbyut vaira nūvierteju, iz kū Jogita ir spiejeiga, partū ka es agruok naticieju, ka jei varātu, kur izkuopt. Maņruodejuos,nu, ka es varātu, nu na jau Jogita, betniu ruodīs – Jogita varātu, na jau es. Vīna ūtrai tik cīši naapneikstam — varbyut ari asam izaugušys…
Kai ir jaunīšam mienesi dzeivuot bez veikala, telepona i interneta?
Jogita: Nu suokuma beja cīši gryuts pīrast. Bet iz beigu, kod palyka nazcik dīnu da šova beigou. mums vairs navajadzēja telefona, nikuo vairs navajadzēja.
Jums ar zyrgim ari nabeja nikaidys pīredzis…
Jolanta: Nu jā, nu molys verūtīs, ruodīs, nu kas tys zyrgs, bet kod tu siedi jam mugorā… Maņ beja baist. Ar jim ir juoprūt, kod tī juodavalk, kod tī juodasyt kuojis, tī ir juozyna…
Jogita: Vyss kas beja ar zyrgim saisteits, maņ beja baileigi, gon maudynuot, gon staiguot ar jim reizē. (Mums sātā koč kod seņ beja zyrgs, kaidus 15 godus atpakaļ…) Nabeja pīrosts ari tys, ka pa goldu staigoj kozys. Vīnu reizi Jolanta koč kū dareja pīsalīkuse iz jai iz mugorys izlēce koza – stuov i verās apleik. Vēļ beja vīns smīkleigs gadīņs. Mes rokom tūs zuolis kvadratus, aplūkā beja taids draiskuleigs zyrgs Rufuss. Mes tī struodojam, jis pīīt Jolantai nu aizmuguris (Jolantai beja iuzys ar gumeju), pajam ar zūbim tū iuzu molu, atvalk i palaiž. Jolanta tai sasabeida… Tys beja smīkleigi.
Jolanta: Jā, taids tys zyrgs beja, kūde vysur, kur var īkūst. (Smejās.)
Voi jums beja ari kaids breivais laiks?
Jogita: Nā, nabeja.
Jogita: Pīmāram, tū zuoluoja kluošonu paruodeja 5 minotys, bet reali mes jū kluojom 18 stuņdis.
Jolanta: Vēļ vīns taids pīdzeivuojums, kū mes piec šova izdarejom, — sataisejom tetoviejumus. Grybējuos koč kū taidu izdareit, kas palīk pruotā i vīnoj. Obejom divom vīnaidus — spuoris.
Jogita: Eistineibā, es dūmoju, ka itys pīdzeivuojums ir naaizmierstams. Niule kai atguodynojums i suvenirs sekcejā stuov “Lauku sētas” škeivs, nasasysts. Rūdim ar Mairitu ari palyka, cyti reali laseja lauskys, lai par pīmiņu palīk… Vēļ mes gribim īraksteit tuos vysys serejis, kū ruodeja pa TV, lai piec tam varātu pasavērt i par sevi pasasmīt.
Šovā jius bejot vīnys nu taidom pozitivuokajom, varēja redzēt, ka jums nav vīnolga, ka jius paruodeis. Taidu atbiļdeibys sajiutu varēja just…
Jolanta: Es drusku par tū dūmuoju, kai es izavieršu. Beja šaļts, kod teišom grybējuos nūsalomuot, bet es raudzeju sevi drusku nūtureit. Varēja jau, prūtams, ļaut sovom emocejom vaļu, bet deļkam tys ir vajadzeigs…
Jogita: Beja taidi dalinīki, kas nikur nastruodoj, kam nikas itymā šaļtī dzeivē naiņteresej, i jim beja vīnolga, kai jūs paruodeis… Es grybātu, lai cylvāks, mani īraugūt, smaida, navys nūsavierš.
Es vēļ redzieju tū sereju, kur jums vajadzēja zyrgim capureitis tambureit…
Jolanta: Rūkdorbi nav myusu stypruo puse. Školā, kod vajadzēja kū adeit voi tambureit, parosti taņte vysu paliedzēja. Tymuos šaļtīs, kod līk dareit tū, kū naprūti, –izīt taida panikys lēkme ar dūmom: “Es navariešu, es naprasšu, maņ nasaīs”, tod nūsamīrej i verīs, kū vari dareit lītys lobā.
Jogita: Da gola mums saguoja zyrga “Čuču capure”. Daudzi saceja, ka poša smukuokuo bejuse. Es nūtamburieju vīnu peineiti, Jolanta šyva, bet rezultats beja lobs.
Jolanta: Itymā šovā ir juobyun gotovam vysaidim aizdavumim, na tikai lauku dorbim. Mumsruodejuos, kas tī gryuts, lauku dorbus mes pīrodušys dareit… Bet tī daudzi aizdavumi taidi pagryuti beja, naikdīniški. Beja aizdavumi, kuri lobuok saguoja maņ, kuri – Jogitai. Tai mes vīna ūtru pavylkom.
Jogita: Kod vēremēs īprīkšejū sezonu, ruodejuos, ka tī nav nivīna taida dorba, kū es navarātu izdareit.
Jolanta: Vysu šova laiku beja sajiuta, ka esi īgrūžuots, ka esi kruoteņā. Ka tev kaids soka, kas ir juodora, ka tu navari pamest teritoreju.
Jogita: Pyrmuos dīnys tu tam vysom pretojīs, a piec tam pi tuo pīrūni i ruodīs, ka vyss ir labi… Tod dūmoj, kai tys byus, kod tiksi pacelii nivīnsnasaceis, kas tev kuramā šaļtīir juodora.
Jolanta: Kod beidzēsšovs, beja sajiuta kai breivam putynam – tu vari dareit, kū grybi.
Jogita: Kod tu beidzūt esi tics breiveibā, prīceigs ej pa piļsātu, nivīns jau nazyna, kur tu beji, bet ir taida jūkaina sajiuta, ka vysi zyna…
Kai jums beja otkon īīt atpakaļ kasdīnā?
Jolanta: Es iz reizis nūguoju struoduot, partū kabeidzēs atvalinuojums. Nabeja taida eisti puorejis perioda. Dorbā beja pagryuts īsasasuokt, partū kamienesi nikas natyka dareits.
Jogita: Cytim rodejuos, ka tu mienesi atsapyuti.
Jolanta:Maņ dorbā praseja, kur es beju nūbraukuse… Es tik smaideju, nazynuoju, kū eisti saceit… Mes daudzi navariejom ari stuosteit.
Jogita: Šova laikā mes sovā storpā, taipat kai sātā i niule, ari runuojom latgaliski, tī var dzierdeit… Grybātu pasaceit ari cytim jaunīšim, ka ir izdeveiba, var paraudzeit pīsadaleit. Dzeivojam tok vīnu reizi. Ir interesanti, ir interesanti…


text:
Izguojuse jauna lugu gruomota latgaliski – aizkaļnītis Rasmys Zariņys “Ostoņas lizeikas mada dvēseles prīcai”.
Gruomotā īkļauti ostoni dažaida apjūma dramaturgiski dorbi, kas atspīgeļoj Latgolys ļaužu kasdīnys ainys. Lugu darbeibys laiks aptver lelu amplitudu, varūni dažaidys situacejis izdzeivoj gon 19. godu symta 80. godūs, 20. godu symta 30. godūs, padūmu i kolhoza laikūs i ari myusu dīnuos.
Rasmys Zariņys dorba dzeive ir saisteita ar Raiņa muzeju “Juosmuiža”, jau 20 godus jei voda Aizkaļnis amatīrteatra kūpu “Gaisma”, byudama i lugu autore, i režisore. Autore par sovom lugom soka: “Kotrā ir nalela humora deva. Vairuokuos luguos pīmynāts Odums. Tai sauce munu vacvactāvu, kurs sovā jauneibā ir ticīs ar Raini, tūlaik Juoni Plīkšānu. Izmontojūt vacvactāva nūstuostus, kai Rains guoja pi jim tolkuos, pļuove i mārovās spākim ar Odumu, roduos luga “Munu jaunu dīnu zeme”.”
Izdūtuo gruomota byus nūdereiga amatīrteatrim, kurī gryb īstudēt lugys latgaliski.


text:
Drycānu jaunīšu bīdreiba “LOBS” aicynoj breivpruoteigūs jaunīšus dasasaceit aktivitatis “Emocijas karuselis” eistynuošonai Rēzeknis svātku nedelis ītvorūs nu 24. juļa da 31. juļam.
Ir vajadzeigi breivpruoteigī jaunīši, kurī paleidzātu pīsaisteit pasuokuma apmaklātuojus apmeklēt “Emociju karuseli”, kai ari tehniskuo dorba procesā.
Dasasokūt kai breivpruoteigais, tu sajimsi jaunu pīredzi, jaunys īmanis, naformalu vidi i byusi svātku programys dalinīks.
Bīdreiba “LOBS” nūdrūsynoj bezmoksys foto emocejis kotram breivpruoteigajam.
Dasacejumu breivā formatā syuteit: lobs.biedriba@gmail.com voi inguna.semule@gmail.com
Vaicuojumu gadīnī zvaneit 28670203 (Ingūna).


text:
reizem nav nikaidu vuordu. verīs tukšumā i dūmoj.
uorā vysu dīnu leja leits, zaļa i slapņa paradize. i es dūmuoju, deļkuo vysod ir tai, ka tys, kuo gribi nu vysys sirds, vysbīžuok i napīsapylda. a tys, kuo gaidi ar pylnu sirdi, tai i naatīt nikod.
pastuosti kū naviņ bolsā, i tys napīsapiļdeis. dūmuot, dzeive rogona padzierduse i mudri samainiejuse vysu, kab nabyutu skučnai.
dori dorbu i uordej, dori otkon. sateic i izaškir. kū vaira ļaužu sateic, tū vaira izaškieršonu. kū vaira runoj par dorbim, tū jī lieņuok īt.
sok, kotram sova dzeive. i kotram sova stidzeņa nuotrēs juoīmyn. jem i brīņ, kuojis atrūtiejuse, cik varams, sūļus spardama kū na mudruok – mozuok suopēs. a piec suop taipat – syurst ar syurstiešonu, tik ka paleiga nikaida – kas bejs, bejs. kod puorstuos, tod aizmierssi. da i symtu godu vaira naīguoduosi. tik, kotru reizi pasaverūt iz nuotru, paliks rībeigai.
vīnā upē div reižu naīkuopsi. korstu ļundurku div reizis nu plitys napagruobsi. da i guni plykā sauvē naatnessi. tai vot i pīredze pataisa par cylvākim – kuru mudruok, a kuru piec smierts.
maņ vaicuoja, kod ta raksteišu par prezidentim, praseja skaidruojuma bardakam vaļstī – a voi ta es zynu. krīze izabeidze, bardaks īsasuoce. dzeive kai #puosoka – stuosts beidzās, cikom vysi laimeigi. a tod jau īsasuoc jauns stuosts i jauna krīze.
maņ vaicuoja pastuosteit par kinu, par dzeju, par dzeivi. a tuo vītā es siedieju pi monitora i najutu nikuo. kai vacs, vacs pasauļs, kas naver paspert ni sūļa, kab nu sirds nazkas naizalītu uorā.
partū ka koč kurā breidī ticeiba pagaist. tys kai rūkūt nūglobuotū montu – nav i nav. ruodīs, vēļ luopstys dyurīni, a nav. jau zeme par gryutu i vyss atbuods. a atīt cyts i izceļ montu ar vīnu luopstys dyurīni – tepat jau jei beja, tik ticeibys datryuka.
a ka ticeibys vaira nicik. partū ka kur ta ir tei laime. i kur cereiba. ka otkon vysi duorzi aizaug, vysi faili nadabeigti. i es vīna poša iz pasauļa vyds i nazynu, kū īsuokt. kam dasadūrsi, tys sakriss i pagaiss.
a aiz lūga kryumā syt laksteigola. i kū taidai padareisi – jai sovs laiks dzeivojams, maņ sovs. dzeivoj da dzeivoj.
izguoju uorā. malna tymsa i saulis rītiešonys vītā speid bluozme – pamalē caurums dabasu vuokam. aizguoju da suneiša. obeji sēdējem tymsā i elpuojom, a aiz ustobys laksteigola tryn i tryn, syt i syt.
i kai ta lai nūtic laimei, ka jei vysod īt sūleiti pa prīšku.
Category
4 Comments
-
… jauns rīts mundrs un žirgts tāpat ir klāt. saule jau krietnus brītiņus rāda savu gaišo vaigu un dzeguze kūko aizgūtnēm…..
Bet nekas cits jau neatliek, kā no rīta mosties un iet. Galu tak sev nedarīsi. Un, lai vieglāk būtu, izdomā “pozitīvu skatu uz dzīvi”. Man ir 42 gadi un it kā viss ir OK, bet ir brīži, kad to, kas ir – negribas, bet kas tad ir tas ko gribas – NEZINU!!!! Un tad atliek vien augšminētais – celties un iet. A ja nu pa ceļam laime mētājas…
Un es vakar vakarā tieši brīnījos, no kurienes man piepeši tāda pusmūža krīze attiecībā uz nepabeigtajiem failiem un neesošajiem maizes darbiem. Nu viss skaidrs. PK.
-


text:
LTV1 pi skateituoju atsagrīž pozitivūs stuostu cyklys “Cytaidi latviskais”, jaunū sezonu suocūt ar stuostu par Latgolys pūdnīku dinasteju – Ušpelim.
Andris Ušpelis dzeivoj pavysam natuoli nu Rēzeknis, vītā, kurai ir naparosts i intrigejūšs nūsaukums – Pocelujevka. Itam nūsaukumam ir ari sova vīta Andra i juo sīvys, Eiropā zynomuos klavesinistis Īvys Salietis mīlys stuostā. Andris turpynoj tāva i dzeda aizsuoktū – vyrpoj vuoraunīkus i vāzis, žbanus i bļūdys, taisa škeivus i svečturus.
Itymā raidejumā teik taiseits ari sviļpaunīks, kurū parosti taisa vysi, kurī pyrmū reizi tur rūkuos muolu. Ir stuosti par malnū i glazātū keramiku, apdadzynuošonys tehnologejom, teik apsavārti vacmeistaru dorbi nu Andra kolekcejis.
Kab lobuok izprostu Ušpeļu dzymtys dažaidūs paaudžu keramiku rūkrokstus, raidejuma veiduotuoji pietej Rakstnīceibys i muzykys muzeja keramikys kruojumu, kas apsaverams Raiņa muzejā Juosmuižā.
Andra i Īvys svineibu dīnā, sastajā kuozu jubilejā, jī kūpā ar draugim i folklorys kūpu “Dziga” muzicej, pasadola atmiņuos, bauda Latgolys i eksotiskūs zemu kulinarū montuojumu.


text:
Itūreiz raidejums brauc iz Zīmeļlatgolu, kur vīnkuoršā lauku sātā Nāstrovys azara krostā atrūn entuziasma pylnu vysa latgaliskuo popularizātuoju Ivaru Loginu, kurs taišni tymā reitā ir kurynuojs malnū pierti, kab realizātu poša īdybynuotū tradiceju – kapceit gaļu sev i draugim. Ivars dzims, audzs i lelu daļu sova laika pavoda Reigā, kur dorbojās kai antikvaru lītu eksperts. Atmūdys godūs atkluoja sevī latgaliskū identitati, nu tuos šaļts daudz laika pavoda Latgolā – i te dzeivojūt, i pietejūt senejūs piļskolnus, akmiņus, kūpūt i saglobojūt dobu.
Nūvodpietnīks kolekcionej latgalīšu gruomotys, postkartis, muokslys dorbus i citus ratumus. Ir vairuoku latgalīšu sabīdryskūs organizaceju bīdrs, kas aplīcynoj tū, ka ir azartisks latgaliskuma saglobuotuojs. Latgalīšu rakstnīks, raidejuma vadeituojs Valentins Lukaševičs piec sarunys, čaja i kapcejumu baudeišonys secynuos, ka dzierksts, kas dag Ivara sirdī, īkvālynoj ari cytus cylvākus.


text:
Nu 18. da 20. septembra Raiņa muzejā “Jasmuiža” nūtiks kasgadiejais pasuokums Jaunīšu Etno dīnys jaunim cylvākim, kas interesejās par tradicionalū kulturu i etno muzyku. Raiņa jubileja godā Jaunīšu Etno dīnu dalinīki studēs Raini – apdzeivuos i pīskandynuos Raiņa muzeju, pīsadolūt izvaduma “Latgalīšu kuozys” veiduošonā.
Itūgod Jaunīšu Etno dīnu dalinīku vydā ir taidys folklorys kūpys kai Īcovys “Tarkšķi”, Leivuona “Ceiruleits”, Preiļu “Rūtoj”, Rēzeknis “Dziga” i “Vīteri”, Reigys “Ceidari” i “Kokle”, kai ari Rūpažu “Oglīte”.
20. septembrī 14.00 izvadums “Latgalīšu kuozys” tiks izruodeits Raiņa muzeja “Jasmuiža” pogolmā. Piec izvaduma sekuos Jaunīšu Etno dīnu dalinīku koncerts.
1884. goda augustā Rainis īsastuoja Pīterburgys universitatis Juridiskajā fakultatē, kur juo interešu lūkā beja ari filologeja i viesture. Ar Pīterburgu saisteiti daudzi svareigi Krīvejis rītumu nūmaļu etniskuos kulturys izpietis pasuokumi, kū organizēja Krīvu Geografejis bīdreibys Etnografejis nūdaļa. Tuos rūsynuots, folklorys i etnografejis materialu vuokšonai Latgolā vairuokys ekspedicejis (1882., 1884. i 1885. godā) veice Pīterburgys universitatis privatdocents Eduards Volters. Raiņa interesi par folkloru rūsynuoja taišni Eduarda Voltera pietejumi i lekcejis, juo mudynuots Rainis sovā dzimtinē nu Daugovpiļs nūvoda Vyšku pogosta teicieju pīraksteja kuozu dzīsmis i īražys. Raiņa roksts “Dinaburgas apriņķa Višķu pagasta kāzu ieražas” publicāts 1890. godā Eduarda Voltera gruomotā “Vitebskys apgobola latvīšu etnografiskī materiali. 1.daļa” (Pīterburgā, krīvu volūdā).
Jaunīšu Etno dīnys Latvejis Nacionalais kulturys centrs aizsuoce 2010. godā. Nūmetnē tradicionaluo kultura teik aktualizāta taišni jaunīšu auditorejā i runoj par tū jim saprūtamā volūdā – nūdarbeibuos i koncertūs, spēlēs i daņčūs. Pasnīdzieju vydā ir bejuši Laima Jansone, Zane Šmite, Ilga Leimane, Tāļs Gžibovskis, Ilmārs Dreļs i daudzys cytys Latvejā zynomys personeibys.
Jaunīšu Etno dīnys 2015 reikoj Latvejis Nacionalais kulturys centrs sadarbeibā ar Raiņa muzeju “Jasmuiža”.
Atbolsta Vaļsts Kulturkapitala fonds.


text:
Veļi māžojas
Myužīgu dusēšonu! 50 godu atpakaļ man nūmyra veirs Jezups. Pēc juo nuoves es kotru nakti dzierdēju, ka nazkas staigoj pa ustobas viersu. Reitā izkuopu augšā un nikuo naatrūnu, bet sincēs un uz pogolma beja bosu kuoju pādi. Tai namīrīgi gulēju ostoņas naktis. Devētā naktī myuseji vysi aizguoja kultu, paliku es vīna poša. Nu vokora pamoluse, pīkusu un atguoju atsagult. Muna gulta stuovēja car sīnas molu un gaugals pi lūga. Atsagulu — vēļ nabeju luogā pīmyguse — dzieržu: nazkas puoršlyuc par manim un nūsaveļ pi sīnas. Par reizi man puorskrēja šārmas — dūmuoju: te lobuo Dīva nav. Apjēmja bailes, ka i pakustēt navaru. Drusku atsajāguse, taukstu un sataukstīju rupu, rupu kraklu. Tryukusēs nu gultas, puormetu kristu un īguojuse kambarī, molu leidz reitam.


text:
Roksta autors: Oskars Orlovs, 2.kursa magistra programys “Filologeja” students Rēzeknis Tehnologeju akademejā
Beju iz kinys “Melānijas hronika” seansu, kū ruodeja GORĀ. Cylvāku pylns, i iz nuokamū seansu ari veiduojuos ryndys. Kina — kai jau art house kina. Leidzeiga kinai L. Pakalniņas “Ausma”, bet “Ausmu” iztvert beja gryušuok — nu tuo vīdūkļa, kai tys beja izfilmāts i samoņtāts.
Iz “Melānijas hroniku” guoju ar interesi, partū ka nu tāva pusis probaba ar babu tyka izsyuteitys iz Sibiri, i muns tāvs pīdzyma tī. Nui, kinys suokumā golvā grīzēs tāva nūstuosti, kai jim tī ir guojs, kas pīdzeivuots. I, juopīzeist, tuos informacejis saimē, nav cik i daudz. Baba par tū nagribēja runuot, partū ka beja suopeigi vysu tū atguoduot, kur nu vēļ puorstuosteit unukam. Itei kina var patikt, var i napatikt, bet vīnaldzeigu jei navar atstuot. Prūtams, ir “garī kadri”, kas padora tū procesu drusku garuoku i nūgurdynojūšuoku, bet tei jau ir taida latvīšu kino īzeime.
Par kū es beju vaira puorsteigts — par skateituojim, publiku, kas lyka aizadūmuot, kaidā sabīdreibā mes dzeivojam. Kinā dzieržams teksts, ka iz Sibiri izvastuos latvīšu sīvītis krīvu armejnīki nūsauc par “šļuhom”. Izdzeiržūt itū vuordu, zalā aizsprikstēja smīkli. Gona paskali. Saprostu, ka zalā byutu pylns ar jaunīšim, bārnim, kam varbyut tys ir smīkleigi, ka publiski paspryuk taida veida vuords. Bet itymā reizē koņteksts ir cyts. Tāvs stuosteja, ka Sibirī latvīšu sīvītis cytaiži nav ari saukuš, kai par “latyšskije šļuhi” voi “bļadzi”. I maņ ruodejuos, ka zalā smejās par munys saimis liktini.
Nui, taidys tuos sīvītis beja. Izdzeivuoja. Kurs i atpakaļ puorbrauce, pīcatā ar ciervim varēja nūsist luoci, partū ka nūstruodoj izdzeivuošonys instinkts, i beiguos luoča gaļa teik vysai dzeraunei. Juos varēja īvuiceit tīneitis krīvenim cept maizi, kab nabyutu ryugta, i t.t. Tys vyss ir piec nūstuostim munā saimē.
Iz seansu bejom nūguojuši treis draugi. I piec seansa tod puorrunuojom pīdzeivuotū i apleik radzātū. Prūtams, beja vīna kuņdzeite, kas vysu kinu nūraudouoja, beja ari kungi, kas vysu seansu nūrunuoja i nūkikinēja. Bet komedejis elementu es tymā kinā, ruodīs, namaneju. Vēļ maņ šoks beja par tū, ka zalā otkon paspryuk smīkli, kod kinā ruoda nūmyryša i morgā plyka gulūša cylvāka reproduktivūs organus. Bet beiguos, izeimūt nu zala, vīna kuņdzeite izruodeja sovu sašutumu ar vuordim: “A чTo Bы Takиe HeHaплakaHHыe??!!”.
Prūtams, ka par itaidim tautys nūtykumim ir gryuši koč kū runuot, kur nu vēļ taiseit kinys. Taipat ir ar holokaustu. Atškireibā nu juo myusu tautys deportacejis nav cik īvārojams faktors, partū ka par holokaustu runoj i runuos skaļuok. Ituos lītys sakarā ir taidys īvārojamys kinys kai “Šindlera saroksts” i “Pianists”, kur pyrmuo ir vaira dzierdātuoka i apsprīstuoka nakai ūtruo. Līta taida, ka “Šindlera sarokstu” pūli gribēja dūt taiseit Romanam Poļanskim, tok, tai kai jis pats beja izdzeivuojs Krakovys geto nūtykumus, jam tys beja puoruok emocionali i jis vysu laiku nu taida pīduovuojuma atsasaceja, i tod tys scenarejs nūguoja leidz Stīvenam Spīlbergam. Bet Romāns Poļanskis jutēs sovai tautai “koč kū” poruodā, i atbiļdis vītā jis nūfiļmēja “Pianistu”. Pūļi tū akceptēja, bet saceja, ka par vālu. Par vālu vysim nūtykumim. Tū pošu jī saceja ari par kinu “Katiņa”, kurys režisors i autors beja pūļu režisors Andžejs Vajda. Jam ari tū pošu saceja, ka daudz, daudz par vālu taidys kinys teik ruodeitys sabīdreibai, ka puors paaudžu ir izaugušys i nūguojušys.
Maņ ruodīs, ka vysys myusu tautys izcīstuos suopis ir mudri dasamiersušys. Cik truopeiga tautys paruna “Ni muna koza, ni muna dryva!”. Varbyut tuos replikys viņ maņ ruodejuos personeigys i aizskorūšys… Varbyut. Bet maņ sasamete kauns par mums, par sabīdreibu.
Tymā pošā laikā kluot ir novembris. Maņ ruodīs, kotru godu novembra svātku pīminiešona teik paruodeita plašuokā vierīnī. Tys labi. Sokit, kū gribit, bet desmit pīcpadsmit godu, pīvadumam, 18. novembris beja viņ “sorkanais datums” kalendarā, kurs zeimuoja, ka iz školu voi dorbu navajadzēs īt. Laime Dīva, ka niu ir tys novembris, kur var svieteit patriotiskus svātkus. Partū ka cyta storpā kasdīnā cik daudz sorkonboltsorkonuos kruosys napamaneisi. Nui, ir radzātys capuris ar vysaidu vaļstu nūsaukumim, bet ar apdruku “LATVIJA” es radzu viņ hokeja čempionata lakā. Tys ir vaicuojums sevkuram, kod mes atsaļaunam sevi paruodeit par pylntīseigu piļsūniskū sabīdreibu. Voi tys ir kuortejais novembris voi “komentaru kari”, voi …
I myusu dīnu nūtykumu koņtekstā nav kuo cytus, kai amerikaņus voi britus, saukt par glupim. Zynit, kai tymā bārnuduorza teicīnī: “Kas iz cytim soka cyuka, tys pats cyuka!”


text:
Velni nogalina cilvēkus
Vīnam kungam vysa kuo beja dīzgon un jis īsagribēja redzēt valnu. Pasaucja kungs kaidu sovu zemnīku un soka: "Ej daboj valna! Jo nadabuosi, atpēršu!" Nikuo darīt zemnīkam — un jis aizguoja. Zemnīks īt divi dīnas, bet valna vys navar atrast. Trešā dīnā, saulītei lācūt, īt zemnīks un redz, ka ceļa molā nu kolna izleida jauns cylvāks un gaida, cikom zemnīks pīīs kluot. "Kur tu ej?" prosa jaunais cylvāks. "Kungs syutīja īt valna dabuot un paruodīt jam, bet es eju jau trešū dīnu un navaru atrast, atbildēja zemnīks." "Naej nikur, es tev īdūšu valnu," soka jaunais cylvāks, īdevja zemnīkam rullīti papeiŗa un soka: "Īdams uz muižu nasaver, kas rullītī ! Kad aizīsi uz muižu, kungu atsādynoj krāslā, pasauc juo sīvas, bārnu un cytu muižas ļaužu un tad izritynoj rullīti!" Zemnīks atnezja rullīti uz muižu un pastuostīja kungam, ka rullītī ir valns. Valna vārtūs atguoja kunga sīva, bārni un cyti muižas ļaudis. Kungs atsasāda krāslā un gaida, kad zemnīks izritynuos nu rullītes valnu. Nicik ilgi zemnīks naritynuoja, nu rullītes izlēcja valns ar deviņom golvom, septiņim rogim un nūžņaudzja kungu, bet pats pazuda.


text:
Spanīšu volūda aba kastilīšu volūda (Spanīšu volūda: español aba castellano) — vysuvairuok runojamuo romanīšu volūda, vīna nu pasauļa vysuplotuok lītojamūs volūdu (sūpluok mandarinīšu aba kinīšu i anglīšu).
Spanīšu volūdu īsuokuos lītuoja Spanejis zīmeļūs, piečuok – vysā Kastilejis Kienestē, a suocūt nu 16 godusymta caur spanīšu kolonistu darbeibu jei pasūļam pasaplateja Afrikā, Amerikā, Azejā i Okeanejā.
Šudiņ spanīšu volūdu kai pyrmū voi ūtrū volūdu runoj vydyskai (pa vysaidim apskaitīnim) 400 mln. ļaužu – Spanejā, kūna vysuos Latiņamerikys vaļsteibuos, Ekvatora Gvinejā Afrikā i cytur.


text:
Muižvuordu sistema
Muižvuordu sistema (DNS, Domain name system) irā datorim voi logiskajim resursim daškierti tekstuali adresi. Pīvadumam,
latgola.lv,
rus.delfi.lv, i.t.t. Jūs lītoj vītā numeriskūs IP-adresu (pīv., 159.148.108.128) partū, ka IP adresi gryušuok īguodojami. Muižvuordi atmej IP-adresus; var lītuot i vīnus, i ūtrus. Pyrmuo pakuopīņa muižvuordus, rokstomus DNS vuordu beiguos (
lv,
lt,
ru,
com,
edu i ct.), privatpersona navar registrēt. Ūtruo pakuopīņa muižvuordus (
folklora.lv,
folklore.ee i.t.t.), privatpersona var registrēt par moksu (vysucieškuok nazcik desmišu latu par godu), i trešuo pakuopīņa muižvuordi, kurus sevkotrys ūtruo pakuopīņa DNS vuorda sovinīks var registrēt bez moksys.


text:
Pavysam naseņ nūsaslāguse deputatu kandidatu dasaceišona ituo goda pošvaļdeibu vieliešonom, kas nūtiks 3. junī. Partū raidejums “Pi myusim Latgolā” sasatyka ar Rēzeknis nūvoda dūmis puorstuvim i deputatu kandidatim, kab dazynuotu vaira par padareitajim dorbim i nuokameibys planim.
Piec Centraluos vieleišonu komisejis datim, pošvaļdeibu vieliešonom Rēzeknis nūvodā potencialī deputati kandidēs nu 6 sarokstu. Kūpā tī ir 104 kandidati – 66 sīvītis i 38 veirīši.
Ar kotra saroksta puorstuovim tykuos Tenis Bikovskis.


text:
Laupītāji
Senejūs laikūs cīši tuoli vīnā kēnestī dzeivuoja vīns lels un styprs laupītuojs. Itam laupītuojam beja divi leli suņi, kuri varēja uz reizes saplēst na vīnu, bet pīcdesmit cylvāku. Laupītuojs gyustīja ceļā un syta zemē muižinīkus, kupčus un vysus boguotūs ļaudis; jam nikas nikuo navarēja izdarīt. Vīnu reizi sasalasīja vysi kupči un muižinīki vīnā vītā un suoka runuot, kai sagyut itū laupītuoju. Tymā laikā, kad itī boguotī itū runuoja, īguoja pi jūs vīns lels dzāruojs, kurs vysu naudu nūdzēra, un runoj jīm: "Jo jyus mani pataisīsit par boguotu cylvāku, es itī laupītuoju pats sagyušu un nūsisšu." Vysi muižinīki un boguotī pasacīja: "Labi!" Tūlaik itys dzāruojs apylka kolpa drēbes un guoja meklēt tuo laupītuoja. Ilgi jis staiguoja pa mežu maklādams un golu golā atroda tū ustobu, kur dzeivuoja itys laupītuojs. Kolps suoka prasītīs pi laupītuoja, kab jis jū pījemtu par kolpu; jis vysu jam vuorīs un darīs. Laupītuojs nagribēja juo pījemt, bet kolps vairuok suoka prasīt runuodams, ka jam nav kur liktīs. Kai nagribēja laupītuojs pījemt, bet kū darīt, pajēmja jis itū kolpu. Itys kolps dzeivoj un vuorej laupītuojam ēdīnu. Laupītuojs juo cīši mīļoj. Tai jis dzeivoj pi laupītuoja vairuok mēnešu un vuorej jam gaļu, bet taukus pats salosa. Golu golā kolps izzynuoja, kai sauc suņu, kab suņi juo nasaraustītu, kad jis skrīs nu šeinis. Vīnu reizi laupītuojs atīt nu sova dorba un atvad leidz vīnu gūvi, kuru tyuleņ pasacīja kolpam nūkaut un izvuorēt gaļu. Kolps izpildīja, kū jam pasacīja laupītuojs. Izvuorēja kolps vysu gūvi un padevja uz golda. Laupītuojs kai sāduos pi golda, uz reizes apēdja vysu gūvi. Pēc pusdīnu laupītuojs aizguoja pagulēt gultā. Guļ laupītuojs ar vaigu uz viersu, jam izplāsta mute vaļā un jis cīši kruoc. Kolps tiuleņ, ilgi nadūmuodams, pastatīja uz plītas pūdu ar taukim un labi izvuorēja. Kad tauki suoku virt, kolps pajēmja ar vysu pūdu un pīlēja laupītuojam muti un tai pat izlēja uz vysa vaiga. Laupītuojam korstī tauki izdadzynuoja vysu muti un mēli, taipat acis. Laupītuojs nu lelom suopem pasacēļa kuojuos, bet navar ni runuot, ni redzēt, bet kolps izskrēja uorā un skrēja prūjom, cik jam beja spāka. Laupītuojs gribēja pasaukt suņu, bet jam jau nabeja mēles, jis kai skrēja, dūmuodams, ka durovas, un lykuos ar golvu sīnā. Sīnu izjaucja, izskrēja uorā un laidās skrīt pēc kolpa. Kad jis skrēja, ar golvu tyka kūkā. Kūks apsaguozja. Tai jis sadauzīja vysu sovu golvu, izlauzīja daudz meža, bet tūmār nūmyra. Kolps atīt pi boguotū, pajem jūs leidz un aizvad uz tū vītu, kur gulēja nadzeivais laupītuojs. Muižinīki un kupči īdevja kolpam daudz naudas un kolps palyka par boguotu cylvāku. Tad kolps pajēmja laupītuoja suņus pi sevis un suoka dzeivuot un brandīnu dzert.


text:
Seminarā pīsadaleis ap 35 folklorys kūpys „Dandari” daleibnīku nu Reigys i jim pīsavīnuos Rēzeknis folklorys draugu kūpa „Vīteri”. Seminara programmā paradzāts īsavuiceit dažaidus omotus – sakteņu kaļšonu, celuošonu, odotys vejumu, dūt īspieju pasavuiceit kaidu nu tradicionaluos muzykys instrumentim – skripku, garmani, stabuli, cymbalu, bubynu. Eipaša viereiba tiks dagrīzta Latgolys reģiona deju montuojumam i paradzāts īsavuiceit kaidys jaunys latgalīšu daudzpuoru dejis aba kadrilis, pīvadumam, Aulejis žeperi, kū sovulaik breineigi doncuoja „Dandaru” senejuokuo paaudze, nu nazyna vaira jaunī daleibnīki. Seminara daleibnīki vuiceisīs ari latgalīšu daņčus i rūtalis, raudzeis dzīduot Varakļuonu apleicīnis dzīsmis, kai ari vīna nūdarbeiba byus veļteita latgalīšu volūtai, ar mierki īsavuiceit pareizu vuordu izrunu, dzīžūt latgalīšu dzīsmis – tys vaira deļ tūs folklorys kūpys dalinīku, kas īt nu cytim Latvejis nūvodim.
10. novembra – Muorteņa dīnys – vokorā 19:00 folklorys kūpys „Dandari” i „Vīteri” aicynoj sevkuru interesentu iz folklorys koncertu i kūpeigu sasadoncuošonu Varakļuonu kulturys nomā. Īeja iz koncertu ir bez moksys.
Folklorys deju kūpa „Dandari” ituo goda 14. novembrī svieteis sovu 32. pastuoviešonys jubileju. Nasaverūt iz pamata dorbuošonuos vītu Reigā, folklorys kūpys repertuārā Latgolys pusis kadrilis, daņči, rūtalis i dzīsmis vysūs laikūs ījāmušys eipaši svareigu vītu. Folklorys kūpys seminari Latvejis nūvodūs jau vaira godus ir klivušs par kūpys naatjamamu dorba sastuovdaļu, nu pyrmū reizi itūs godu laikā izlamts braukt i pasavuiceit Latgolys pusē.
Vaira par folklorys deju kūpu “Dandari” http://dandari.lv
Vaira par folklorys draugu kūpu “Vīteri” www.viteri.lv
Dandari – Aulejis žepers
Karteņā folklorys deju kūpa “Dandari” ituo goda folklorys festivalā “Baltica”, foto Edeite Husare


text:
19. septembrī 19.00 Viļakys nūvoda Upeitis tautys nomā nūtiks vacuokais latgalīšu festivals pasaulī “Upītes uobeļduorzs”.
Meilys aiļu i dzīšmu festivalā kai jau kotru godu pīsadaleis daudz i dažaidi latgalīšu muokslinīki i dzejnīki. Muzyku itūreiz puorstuovēs duets “Inga i Normunds”, folklorys kūpa “Upīte”, Daiņs Adijāns, Zemnīks, Piparmētras, kapela “Egle”, P.S. Sala, Jezups i muosys (Bez PVN projekts), Dabasu Durovys, Trykmīns, Unknown Artist, Weird Wednesdays, Šudīn 5cūs, Gondreiž 10nīkā, Napruots. Festivala eipašī gosti byus grupa “Inokentijs Mārpls”.
Literatus itūgod puorstuovēs Māreite Bikovska, Māreite Slišāne, Ilze Sperga, Ligita Žukovska, Leiga Rundāne, Dagneja Bramane, Ineta Atpile-Jugane, Karonhisake, Ligeja Purinaša i Jana Skrivļa-Čevere.
Īīšonys moksa: nu 18.40 da 19.00 byus 3 eiro, piečuok 4 eiro.


text:
Nu 2014. goda decembra sevkuram folklorys i tradicionaluos kulturys pietnīkam voi interesentam daīmams Latvīšu folklorys kruotivis digitalais arhivs garamantas.lv. Tei ir platforma ar mierki pīduovuot vareibu lītuotuojam īsapazeit ar LFK fondūs globuotajom folklorys materialu kolekcejom nu vysys Latvejis.
Arhivs garamantas.lv ir bezmoksys vītne, kurā poši lītuotuoji ari var pīsadaleit satura pylnveiduošonā – materialu šifriešonā. Svareiga ir ari sabīdreibys leidzdaleiba personu datu papyldynuošonā – teicieju i pīraksteituoju atpazeišona, preciziešona; fotografejuos radzamūs personu i vītu nūskaidruošona. Arhivs regulari teik papyldynuots ar jaunom kolekcejom.
Izstruoduotuo metadatu sistema, materialu sistematiziešona i teksta atlasis reiki nūdrūšynoj, ka arhivs ir ļūti ārti izmontojams pietnīceibai. Sev interesejūšū materialu var meklēt piec vairuokim atlasis veidim – pogosta, žanra, volūdys, tauteibys, organizacejis i tt. Atseviški izdaleitys ari kolekcejuos asūšuos biļdis i iļustracejis, taipat digitalais arhivs garamantas.lv sevī ītver ari lelu audio i video īrokstu kolekceju. Lītuotuojs arhivā var struoduot vairuokuos volūduos, tymā storpā ari latgaliski.
Foto nu LFK arhiva: Radopolis cīma etnografiskais ansamblis 1955. godā, LPSR ZA EFI IX. zynuotniskuo ekspediceja Viļānu rajonā.
Digitalajā arhivā interesentim jau daīmamys vairuokys Latgolys pusis kolekcejis – folklorys vuokumi nu Kruoslovys, Bolvu, Viļakys, Baļtinovys, Ruguoju, Aglyunys nūvodim, kai ari materiali nu Abrenis apriņķa.
Latgolā savuoktuos dzīsmis i tūs meļdeni atrūnami Emiļa Malngaiļa tautys muzykys materialūs. Arhivā atrūnami ari vierteigi materiali par mozuokumtauteibom Latgolā, kurim lela nūzeime Latgolys kulturviesturis kontekstā – Sergeja Saharova Latgolys boltkrīvu folklorys kolekceja, Giršys Etkina Latvejis ebreju folklorys kolekceja i Ivana Fridriha Latvejis krīvu folklorys materiali. Biļžu i iļustraceju sadaļā var apsaviert fotografejis, kas uzjimtys vairuokuos ekspedicejuos, suocūt jau nu 1955. goda, kod nūtyka pyrmuo ekspediceja iz Latgolu – bejušajā Viļānu rajonā.
Itymā šaļtī LFK Aigara Lelbuorža vadeibā suokuse Latvejis etnografiskūs ansambļu repertuaru īskaņuošonu. Majā jau ir īraksteiti diveji Latgolys pusis ansambli – Benislavys i Medņevys etnografiskī ansambli. Ari itī īroksti byus klausomi garamantas.lv digitalajā arhivā.
Latvīšu folklorys kruotive laipnai aicynoj sevkuru pīsadaleit digitaluo arhiva pylnveiduošonā!
Jaunumim var sekuot leidza:
Twitterī – @garamantas ci Facebook kontā.
Projekts teik eistynuots ar LR Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis budžeta apakšprogramys 05.04.00 „Krišjāņa Barona Dainu skapis” i Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu.
Rokstu sagataveja: Kristīne Pokratniece


text:
Nu lūga lūgā. Ceļoj skatīns. I aizvad mani tuoli. Leidz es beidzūt radzu Tevi.
Dūmojūšu. Tu verīs iz augšu dabasūs. Tovuos acīs atspeid taureni. Tu aizver acs. Taureni lidoj pi maņa. Es piekšni siežu upis krostā. Pyrmuos vosorys-rudins lopys kreit i atstuoj iudinī riņčus. Lānai pa straumi juos tyvojās maņ. Veitūla zori skumeigai skar iudini. Tevis vaira nav. Tevis vaira nabyus. Žāl.
Vairuok nikas. Nu lūga lūgā. Nikod nadzeivuot storp divom sīnom. Vīni vīneigi lūgi. I tikai vīns taureņš. Juonūker! Es lacu pa lūgu uorā. Es nakreitu. Es lidoju nu lūga lūgā. Pakaļ taureņam. Lai izgluobtu tū vīnu vīneigū atmiņu. Dzeive par daudz skaista. Eipaši tagad. Kod cylvāki tik caurspeideidi. Kai lūgi. Tikai Tu. Laimeigi nalaimeigs. Varbyut nalaimeigi laimeigs? Taureņu pavielnīks. Tys, kuru es īneistu tik ļūti, cik mīļoju. Nu lūga lūgā. Atspeid saulis stori. Syt lasis leits. Tevis vairs nav. Tevis vairs nabyus. Žāl. Bet Tu beji tū peļniejis. Tu īšpļuovi man sirdī.
Varbyut lobuok nazynuot, kas tuos taidys skumis ir. Suolejis kai jiura. Tymsys kai apsamuokuse nakts. Tukšys kai nikas. Bet zynuot, ka Tu taipat nasajiut kai es ir vēļ brīsmeiguok. Tai ir, kod sevi izlīk kai iz paplātis, bet atpakaļ nasajem nikuo. Tu runoj daudz, bet napasoki nikuo. Tu dūmoj vēļ vairuok, bet naizpaud nivīnam. Tu esi egoists. Es itkai ari. Bet nazkuo – taids taidu naatroda.
Es soku bolts, Tu soki malns, es soku labi, Tu soki slyktai. Bet nazkdeļuo pretejī poli napīsavylka.
Tagad vairs nav žāl. Koč kai. Laikam pamateigi īšpļuovi. Es aizareju. Ar nikotinu. Ar puormatumim. Kas nabeja dūmuoti maņ. Tys nabeja dūmuots maņ! Ei, atsagrīz! Vajag tak parunuot!
Nu lūga lūgā. Ceļoj skatīns. I aizvad mani pa celi. Tur, kur Tevis nav. Tur, kur Tevis vairs nabyus. Žāl. Man piekšni sekoj Tovs taureņš. Es skrīnu. Es bāgu. Es raudoju. Man sevis žāl. Ka es tai īsalaižu. Bet es gribieju kai lobuok. Es dūmuoju, ka mes spieļejam vīnu spieli. Bet izraruodeja, ka Tu spielej pasliepes, kamer es spieleju „Taisneibu voi risku”. Tai Tu nūsaglobovi aiz filosofejis i paguotnis, bet es tai ari ni reizis nanūriskieju. Taisneiba beja muna karta.
Varbyut lobuok nazynuot, kas tei taida viļšonuos ir. Tuola kai horizonts. Smoga kai svyns. Ryugta kai vērmeles. Bet zynuot, ka Tu pret mani najiut nikuo, pat viļšonūs nā, ir vēļ brīsmeiguok. Tai ir, kod sevi izlīk kai iz paplātis, bet atpakaļ nasajem nikuo. Tu sūlej daudz, bet naizdori nikuo. Tu pīduovoj daudz, bet naīdūd nikuo.
Dzeive par daudz skaista. It eipaši tagad. Kod Tu man naroksti. Pīdūd, ka tai. Es gribieju, kai lobuok, bet saguo kuortejuo sirds grāksyudze. Nu lūga lūgā. Tyukstūšim biktskrāslu. Bet tikai pi dažim kaids grākus syudz. Laikam tai vajag. Nivīnam vairs nikuo navajag. Žāl. Ka ari Tev.
dūmu pylni pogolmi / juļs18. Juļs, 2011. gods Comments Off on dūmu pylni pogolmi / juļs
Nu lūga lūgā. Ceļoj skatīns. I aizvad mani tuoli. Leidz es beidzūt radzu Tevi.
Komentari slāgti.


text:
- Sasatikšona ar Latvejis vīglatleti nu Rēzeknis nūvoda Leņdžu Guntu Latiševu-Čudari.
- Gasteišona pi cepļu meistara i dzīsminīka Vinsenta Kūkuoja.
- Saruna ar profesionaluo pyušamūs instrumentu orkestra “Daugava” dybynuotuoju i golvonū dirigentu Raimondu Igolnieku.
- Pasauļa atzeituo fotomuokslineica Inta Ruka par sovom saknem Latgolā.
- Latgolys patriotam i atmūdys darbinīkam Ontonam Skryndam – 135.
- Tradicionaluos dzīduošonys grupai “Saucējas” jauns albums “Trīci, munu ustabeni!”
- Rušyunys cīma stuosti zīdu i pagrymuma laikūs.
- Par myusejim latgalīšim Īrejā.
- Ceļuojums pa Latgolys piļsātom.
- Latvejis leluokais azars – Lubuons sarunuos ar zvejnīkim.
Īsadvesmojit kotrai dīnai, skaitūt žurnalu “A12”!
Kab žurnals byutu jiusu posta kastē, abonejit! “A12” aboniešonys indekss – 2472.


text:
Da 4. februara Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) apsaverama ābeču izstuode nu Jura Cybuļa kolekcejis, informej muzejpedagoge Inese Ločmele-Jansone. Izstuodē var īpazeit 300 ābecis vysaiduos volūduos, izzynuot, cik lela ir Ginesa rekordu gruomotā atrūnamuo vysmozuokuo ābece pasaulī, kaidys ir leluos, skanūšuos, naparostuos ābecis, kas ir burtu māri i kaidys ir Latvejis ābecem veļteituos monetys.
Ābeču kolekcionara, vairuoku gruomotu autora Jura Cybuļa kolekcejā itūšaļt ir vaira par 9500 vīneibu nu 219 zemem 1121 volūdā. Sovā gruomotā “Valodu un tautu brīnumainā pasaule” Jurs Cybuļs roksta: “Kolekcioniešona – tei ir kaisle, aizaraušona. Kolekcejis prīškmatu globuošona – napuortraukti rysynojams praktisks i gryuts aizdavums. Daleišonuos ar informaceju i zynuošonom par vuokumu ar cytim – miseja.” Kolekcionars soka: “Ābece ir tei, kas apvīnoj školu i volūdu, i eistineibā es kruoju volūdys, partū ka ābecis ir vīneigais veids, kai tū var dareit.”
21. janvarī 13.00 kolekcionaru Juri Cybuli varēs satikt Latgolys Kulturviesturis muzejā, kur jis lekcejā “Pasaules tautas, to valodas un ābeces” pasadaleis ar zynuošonom, ceļuojumu stuostim par ābeču ekspedicejom. Īīšonys moksa lekcejā: školānim, studentim – 0,80 eiro, pīaugušajim – 1,50 eiro.
Sovukuort pyrmsškolys izgleiteibys īstuožu audziekni i 1. klasis školāni nu 10. janvara muzejā tiks gaideiti programā “Pašiem sava ābece”. Īīšonys moksa: kotram bārnam 0,80 eiro. Lyugums īprīkš dasasaceit, zvonūt 64622464.


text:
2016. goda beiguos Lūznovā, Rēzeknē, Preiļūs i Ludzā gaidomi Zīmyssvātku muzykaluos apvīneibys labdarības koncerti “Katram savu sauju laimes”.
Koncerta muzykaluo programa pīduovoj vīnkuoršeibu, sirsneibu, nadaudz ari naivumu i rūtaleibu, kas izgaismoj tymsūs zīmys vokorus. Jaunradē, izmontojūt latvīšu dzejis i prozys klasikys fragmentus, Latgolys komponisti sovuos muzykalajuos partituruos atguodynoj par mozūs kasdīnys lītu vierteibu. Zīmyssvātku muzykalajai apvīneibai itūgod ir izaveiduojuse skaneigi skaista sadarbeiba ar taidim Latgolys komponistim kai Solvita Ivanova, Tuoms Lipskis, Guntra Kuzmina, Līva Blūma. Taipat ar sovom kompozicejom koncerta programu papyldynuos storptautyski zynomuos komponistis Lolitys Ritmanis skaņdorbi.
2009. godā Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolā sasatyka muziku dūmubīdru grupa, kas pavysam najauši, vīnkuorši i bez tuolim mierkim izdūmuoja svieteit Zīmyssvātkus, izduovojūt Latgolys regiona klauseituojim muzyku. Tuos beja suokys muziku grupys, Zīmyssvātku muzykaluos apvīneibys radeišonai, kas par sovu tuoluokū mierki pastateja lobdareibys koncertu reikuošonu, tai atbolstūt Latgolā dzeivojūšūs bārnus i jaunīšus ar veseleibys gryuteibom. Itys mierkis nu jau ostoņus godus puļcej kūpā Zīmyssvātku muzykaluos apvīneibys dalinīkus. Ituos apvīneibys sastuovā vysi dalinīki ir i Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys, i Jezupa Vītuola Latvejis Muzykys akademejis asūšī i bejušī studenti – Ilze Grēvele (vokals), Laura Reksne (vokals), Iluta Igaune (flauta), Juoņs Igaunis (klarnete), Jana Kuzmenkova (klavīris), Mārcis Lipskis (basgitara), Jurs Laizāns (sytaminstrumenti).
Itūgod Zīmyssvātku muzykaluo apvīneiba ar koncerta klauseituoju atbolstu gryb paleidzēt Agnesei Vitanei (9 godi) i Anastasijai Burovai (4 godi). Obejis meitinis ir nu Rēzeknis. Agnese ir cīši dzeivisprīceiga, smaideiga i pozitiva. Dīvamžāļ Agnesei ir izstuodeita pamatdiagnoze Angelmana sindroms. Tei ir cīši rata genetiska saslimšona, kam rakstureiga gareiguo atpaliceiba, nav volūdys, traucāta seikuo motorika i leidzsvors, slykts mīgs i simptomatiskuo epilepseja. Vacuoki, raugūt integrēt bārnu sabīdreibā i uzlobojūt juos dzeivis kvalitati, īsaista Agnesi reitterapejā, kai ari regulari apmeklej baseinu, kas dūd pozitivus rezultatus. Dīvamžāļ itūšaļt slimeiba nav piļneibā uorstejama, nu kūpā mes varam paleidzēt Agnesei koč nadaudz atvīgluot ituos slimeibys radeituos sakys, kab meitine palyktu piec īspiejis patstuoveiguoka, cik nu tys īspiejams, i turpynuotu meiļuot dzeivi tikpat cīši i patīsi kai da šam.
Anastasijis diagnoze ir Antenatāls CNS būjuojums. Sasnādzūt 2,5 godu vacumu, meitine suoce spert pyrmūs sūļus. Kusteibys beja nastabilys i saspryngtys. Itūšaļt Anastasija vys vēļ narunoj, namuok izpiļdeit vīnkuoršus lyugumus, naspiej ilgi koncentrēt viereibu, ir problemys ar komunikaceju. Vysu itū laiku meitine ir veikuse rehabilitacejis, apmeklējuse logopedu, reitterapeju, fizioterapejis procedurys i cīši dorbuojusēs sātā, nu bārna atteisteiba vierzejuos iz prīšku cīši lānā tempā. Beidzūt uorsti Sanktpīterburgys neirologejis centrā ir davuši cereibys, ka Anastasija varātu izaveseļuot, nu, lai tys nūtyktu, proceduru kursam vajadzeigi leli finansiali leidzekli.
Lobdareibys koncerti nūtiks:
11. decembrī Lūznovys muižā 15.00
23. decembrī Rēzeknis teatra nomā “Joriks” 18.00 i Preiļu tierdznīceibys centrā “Ūga” 21.30
26. decembrī Ludzys tautys nomā 18.00
Īīšona koncertūs par zīduojumim.
Karteņa: Anita Austvika (momenti.lv)


text:
Itūgod raidejums “Pi myusim Latgolā” jau ir viestejs par tū, ka daudzys latgalīšu sabīdryskuos organizacejis diskutēja i ceinejuos par Latgolys kongresa symtgadis atcerei veļteituo pīminekļa uzrokstim i tū, kai Rēzeknis piļsātys dūme pīsakuope latgalīšu sabīdryskūs organizaceju spīdīņam. Itūreiz Tenis Bikovskis raidejumā “Pi myusim Latgolā” aktualizej vaicuojumu par pīminekļa apleicīnis sakūpšonu i lobīkuortuošonu.
Ituo gods 5. majā, asūt kluotyn vaļsts augstuokajom amatpersonom, medejim i citym gostim, Rēzeknē tyka atkluots pīmineklis “Latgolys kongresam 100. Jau tūreiz beja skaidrys, ka pats pīmineklis ir gotovs i pastateits, nu vaicuojums par tuo apleicīni daudzūs radeja naizpratni.
Pīminekļam atvālātuo teritoreja tyka īkuortuota lelā steigā, apzaļumuota daleji, viņ dažys dīnys pyrma pīminekļa atkluošonys. Sūleitūs boltuo i palākuo betona pluokšņu, granita pakuopīņu i simboliskūs storu vītā apleicamais laukums tyka nūbārts ar smolkom akmiņa skombom. Saimem ar bārnu rotim, cylvākim rateņkrāslūs i damom augstpapiežu kurpēs itūšaļt tikšona da pīminekļa ir apgryutynuota.
Pīminekļa pastateišonys i lobīkuortuošonys dorbus beja planavuots pabeigt jau aprelī. Piec pīminekļa atkluošonys paguojuši div mieneši, tok apleicīne vēļ nav sakuortuota.
Karteņa: Renāte Lazdiņa


text:
Pīktdīņ, 27. februarī, nūtiks pikets par atbolstu latgalīšu medejim pi Nacionaluos radejis i televizejis padūmis (NRTVP). Jū organizej LgSC bīdrs Mareks Gabrišs i bīdreiba “Latgaļu sāta”.
Informaceja par itū temu ir īgiustama škārsteiklā:
diena.lv – Latgalieši protestēs pret vienīgā radioraidījuma slēgšanu
lakuga.lv – Pikets latgalīšu volūdys atbolstam plašsazinis leidzekļūs
reitingi.lv – Atbalstīsim medijus latgaliešu valodā!
la.lv – Par latgaliešu valodu
skatiens.lv
Piketā pīsadola 7 latgalīšu bīdreibys:
bīdreiba „LR”
bīdreiba „Latgalīšu Etnokulturys centrs”
bīdreiba „Latgolys Producentu Grupa”
bīdreiba „Es Latgalei”
bīdreiba „Liepājas Latgaļu kultūras biedrība”
bīdreiba „Latgalīšu volūdys centris”
bīdreiba „Latgales tradicionālās kultūras centrs „Latgaļu sāta””
.
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” pauž idejisku atbolstu pīktdīņ, 27. februarī, pi NRTVP īcarātajai protesta akcejai, kurys mierkis ir īgiut vaļsts atbolstu latgaliski raidūšūs medeju sataiseišonai idarbībai, tok protesta akcejā kai bīdreiba nadūmoj pīsadaleit.
Pīktdīņ, 20. februarī, bīdreibys prīšksādātuoja Ilze Sperga sajēme bīdreibys bīdra Mareka Gabriša viestuli: aicynuojumu ari LgSC pīsadaleit piketā i izsaceit sovu attīksmi pret nūtīkūšū “Latgolys Radejā” i latgalīšu masu medijūs vyspuor, kai ari – informēt LgSC vaļdi i suokt taiseit plakatus.
Svātdīņ, 24. februarī, tyka sajimts presis relizis i rezolucejis teksts. Piļneibā puorskaitams reitingi.lv.
Ūtartdīņ LgSC vaļde apsasprīde i nūlēme vaicuot bīdreibys bīdru vīdūkli, partū ka LgSC ir apolitiska jaunīšu organizaceja i, kab pījimtu lāmumu par pīsadaliešonu aktivā vīdūkļa pausšonys akcejā, ir vajadzeigs bīdru atbolsts i jūs vīdūkļa nūskaidruošona.
Vīnlaikus vaļde paude sovu īsacejumu: paust atsevišku LgSC vīdūkli, atbolstūt itū kūpumā lobū ideju i turpynojūt jau īprīkš na reizi LgSC izsaceitū dūmu par latgalīšu volūdys aktualitati medejūs i sabīdreibā; piketā napīsadaleit kai organizacejai, a daleibu jimā pamest kotra bīdra individualajai izvēlei, informejūt par taidu īspieju.
Piec gondreiž 50 % bolstīseigūs bīdru atbiļžu sajimšonys catūrtdīņ, 26. februarī, tyka pījimts lāmums, kas atbylst bīdru izsaceitajai gribai:
– publiski atbaļsteit piketa ideju par latgalīšu volūdys lītuojuma aktualitati masu medejūs i napīcīšameibu piec latgalisku medeju;
– napīsadaleit piketā kai organizacejai;
– daleibu piketā pamest kotra bīdra individualajai izvēlei.
Ir sagataveita presis relize, kas pīktdīņ, 27. februarī, tyka nūsyuteita ziņu agenturom i masu medejim.
Juos teksts atrūnams, par pīmāru, ite.
Paļdis vysim bīdrim, kas atsasauce aicynuojumam i izsacēja sovu vīdūkli!
Tys pīruoda, ka bīdreibā dorbojās aktivi cylvāki, kam ir interese par latgalīšu volūdys i latgaliskuos kulturys pastuoveišonu i kas ir gotovi izsaceit sovu vīdūkli i pamatuot jū. Prīca, ka taidu bīdru ir cīši daudz, kai ari bīdri atbolsta bīdreibys vaļdis lāmumus i sekmej juos darbeibu.
Kūpsapuļcis prīškvokorā tys nav moz.


text:
Burvju nāve
Būri kad mierst, tod jīm sovas būrības vajag atdūt cytim. Vīns būrs navarējis nūmiert divpadsmit dīnas; prasējis, lyudzis, lai kas navin pajem nu juo būrības, bet nivīns najēmis. Komuojīs, komuojīs būrs un suocis prasīt, lai īdzan jam kryutīs ūša vāzu. Īdzan jam kryutīs itū vāzu un jis tyuliņ nūmierst. Pīkūpūt myrūni sīvītes izvalk ūša vāzu nu kryutim un īlīk jū grobā, aizvad būri uz kopim, baznīckungs pasvētej dūbi un laiž myrūni dūbē. Kai tikai laiž grobu dūbē, tai dūbe sasaraun, un nikai navar groba īlaist dūbē. Baznīckungs izprasīja, kai jis asūt nūmiris. Ļauds pastuostīja, ka komuojīs divpadsmit dīnas un tikai tod nūmiris, kad īsprauduši ūša vāzu kryutīs. Baznīckungs pasacīja, lai atnas tū vāzu. Vāzu atnesja, jis īspraudja tū myrūņa kryutīs un tod ka laidja grobu, tys tyuliņ īkrita dūbē, un izkrita caur zemi.


text:
Hypernyms
Typos
fenus ailurus, tenus ailurus, henus ailurus, benus ailurus, venus ailurus, gwnus ailurus, gsnus ailurus, gdnus ailurus, grnus ailurus, gebus ailurus, gehus ailurus, gejus ailurus, gemus ailurus, genys ailurus, genhs ailurus, genjs ailurus, genis ailurus, genua ailurus, genuw ailurus, genud ailurus, genux ailurus, genuz ailurus, genua ailurus, genus qilurus, genus wilurus, genus silurus, genus zilurus, genus aulurus, genus ajlurus, genus aklurus, genus aolurus, genus aikurus, genus aiourus, genus aipurus, genus ailyrus, genus ailhrus, genus ailjrus, genus ailirus, genus ailueus, genus ailudus, genus ailufus, genus ailutus, genus ailurys, genus ailurhs, genus ailurjs, genus ailuris, genus ailurua, genus ailuruw, genus ailurud, genus ailurux


text:
karteņā atrūņ Pūkainuo Ārma ligzdeņu i saskaiti ūlenis! 🙂
šudiņ navarieju izdūmuot, kū lai roksta. par daudz labi guoja teikls, par daudz solts laiks beja, par ilga laika nikuo nadarieju. deļtuo karteņa nu vakardīnys i dzejūļs nu 2008. goda. dasagivu i puorrakstieju vīnu skaudzeiti. a tūs, kurus navarieju pacīst, narakstieju – lai pagaist viesturis mieslīnī. tī jim i vīta. nav kuo vairuot murgus.
.
seikys rūzeitis boltrūceitis
seikom lapeņom, dzeļksneišim, zīdlapeņom
seikim sūleišim atīt iz dzedu i prodzedu sātu
myužeibai augsti slīkšni
kab tik tu napuorkuoptu
seikom steidzeņom
seikom rūceņom
boltrūzeitis atīt iz sātu
kab tik tu napaspātu
atceļt myužeibys vuortu kļamku
mes tože tī guojom
zeme īlyuza, naatsavēre
Daugovā izīt lads
myužeibai augsti slīkšni
kab tik tu napuorkuoptu


text:
Suocūt nu 30. augusta da ituo gods decembra vyda skateituojim tiks pīduovuots jauns raidejumu cyklys “Sajūti LATGALI” televizejis kanalā Re:Tv ūtardīnēs 22.00 ar atkuortuojumim trešdīnēs 15.30 i sastdīnēs 17.30 i televizejis kanals LTV1, suocūt nu 5. septembra kotru pyrmūdīni 22.45 ar atkuortuojumim LTV7 programā trešdīnēs 12.00 i sastdīnēs 7.00.
Raidejumūs byus vareiba īpazeit Latgolu i sajust tuos burveibu. Tiks lauzti stereotipi par Latgolu kai mozatteisteitu regionu i paruodeiti stuosti par uzjiemeigim i interesantim cylvākim.
Raidejums ir radeits NEPLP sabīdryskuo pasyutejuma ītvorūs. Pyrmajā raidejumā “Sajūti LATGALI” tiks skaidruots, kaids tod eistyn ir latgalīšu volūdys statuss Latvejā. Koč i vaļsts volūdys lykums nūsoka, ka vaļsts aizsorgoj i atteistej latgalīšu volūdu, tok kasdīnā vēļ ir daudz doromuo, kab lauztu stereotipus i latgalīšu volūdu skaiteitu par pylnvierteigu myusu vysu volūdys sastuovdaļu. Raidejums gastēs Kuorsovys nūvodā, kur kasdīnā latgaliski runoj apmāram 90% dzeivuotuoju i kurā pošvaļdeiba ir pastatejuse īlu nūruodis i latvīšu literarajā volūdā, i latgalīšu rokstu volūdā. Raidejumā redzīni par itū temu izsaceis filologi, jurists, pošvaļdeibu i Vaļsts volūdys centra puorstuovi. Pyrmuo raidejuma vadeituojs byus popularuos latgalīšu grupys “Dabasu Durovys” liders Arņs Slobožanins.
Tuoluokajuos nedeļuos raidejumūs tiks stuosteits par Latgolys viestnīceibu GORS, folklorys kūpu “Svātra”, jaunīšu aktivitatem Rēzeknis i Cyblys nūvodūs, kai ari Daugovpilī. Byus stuosti ari par katuoļticeibu Latgolā, mozuokumtauteibu integraceju, muokslu, Latgolys eipašajom tradicejom, svātkim, arheologeju Latgolā. Raidejumi “Sajūti LATGALI” stuosteis ari par lauksaimisteibu i uzjiemeigim cylvākim, kurī kasdīnā atteistej Latgolys regionu.
Raidejumu vadeituoji byus atraktivi Latgolys jaunīši Arņs Slobožanins, Oskars Bērziņš i Ļuba Salekalne.
Raidejumu pīduovoj naatkareiguo producentu grupa “Studija 3KM”. “Studija 3KM” mierkis ir popularizēt latgaliskuos kulturys vierteibys, veidojūt konkurētspiejeigus i kvalitativus video raidejumus, eiskinys, reklamys Latgolā, īsaistūt i informejūt pylsūniskū sabīdreibu. Veiduot socialū dialogu, styprynojūt socialū kohezeju, pylsūniskū aktivitati, storpkulturu dialogu i personeigū izaugsmi.
Raidejuma režisors i operators Juoņs Rimicāns, operatore i producente Sandra Poplavska-Rimicāne, producenta paleigs Teņs Bikovskis, skaņu inženers Juoņs Staris.


text:
Naujinis Kulturys centrā 20. janvarī 17.30 nūtiks Valda Grebeža izstuodis “Melns, Balts” atkluošona, viestej informaceja Daugovpiļs nūvoda sātyslopā.
Valdis Grebežs ir omotu meistars keramikā, nūsadorboj puorsvorā ar telpiskuo keramikys panno izveidi, tok struodoj na tik ar muolu, nu ari ar kūku, styklu, gāzbetonu, klyugom, akmini i cytim materialim. Regulari pīsadola i regionalajuos, i vaļsts, i storptautyskajuos izstuodēs. Juo dorbi rūtoj privatkolekcejis Vuocejā, Pūlejā, Norvegejā, Anglejā, Zvīdrejā, Šveicē, Krīvejā, Boltkrīvejā, Dānejā, Italejā, Austrejā, Fraņcejā, ASV, Kanadā, Korejā, Izraelā.
Vokora gaitā byus vareiba sasatikt ar muokslinīku, kai ari apsavērt keramiskūs gleznu veiduošonys paraugdemonstriejumus.


text:
Saidris
Saidris, sīkēs da vikšris (luotīnėškā: Carex) ī tuokė šlapiū vėitu žuolie. Muokslėškā ana prėgol prī vėinskiltiu augalū.
Saidrē daugomuo būn daugiametės žuolės. Anas tonkiausē žīdia gegožė–bėrželė mienėsēs. Lapā būn ėlgi, ėšruod padabnē kap kards, anūm rombā aštrē ī, tūdie parbraukus pėrštās anūs parpjaun. Žėidā sogolė̄ i tuokės plaukoutas varpalės.
Aug saidrē šlapiūs pėivūs, pelkies, pjauniūs, tīrūs, ondenū krontūs, prī balū, raistūs. Daugoms saidriu soaug i dėdlius kēsus ė palėik cielus kēsīnus. Ėš anou šierals menks – rets gīvuolis tejied saidrius.


text:
19., 20. i 21. septembrī Rēzeknis Augstškola (RA) sadarbeibā ar Tallinys Universitati (Igauneja), P.M. Mašerova vuordā nūsauktū Vitebskys Vaļsts universitati (Boltkrīveja) i Moskovys Piļsātys Pedagogiskū universitati (Krīveja) reikoj III storptautiskū zynuotniski praktiskū konfereņci “Muoksla i muzyka kulturys diskursā”. Jemūt vārā īprīkšejūs godu pīredzi, var drūši saceit, ka konfereņce ir sajāmuse cīši lelu sabīdriskū rezonansi, tamā ir pīsadalejuši vaira nakai 250 dalinīku, zynuotnīku i praktiku na tik nu Latvejis, bet ari nu Lītovys, Igaunejis, Grīkejis, Norvegejis, Lelbritanejis, Boltkrīvejis, Krīvejis.
Konfereņce ari itūgod pīduovuos apjūmeigu i saistūšu zynuotniski praktiskū i izgleitojūšū daļu ar tuoluokizgleiteibys īvirzi vysaidu leimeņu muokslys i muzykys nūzaru Latvejis, nu vysupyrma – Rēzeknis nūvoda pedagogim. Kai jau īrosts, kotru godu organizatori īvīš jaunynuojumus, i ituo goda inovaceja ir ituos konfereņcis Muokslys kataloga izdūšona. Ir īsnāgti 14 muokslinīku dorbi nu Latvejis, Krīvejis i Lītovys.
Konfereņcis mierkis ir atteisteit storptautiskū sadarbeibu storp zynuotnīkim i zynuotnis institucejom, veicynojūt storpdisciplinarū pietnīceibu i praktiskuos pīredzis apmaiņu muokslā i muzykā.
Konfereņcis temys: Kultura i sabīdreiba regionaluos identitatis diskursā, Muzykys zynuotne praksei, Muoksla i dizains, kai ari teik pīduovuota daleiba meistardarbneicuos, kuruos byus vareiba vuiceitīs profesionalū muzyku, kora dzīduošonu, tautys muziciešonu i dejis, tekstilmuokslu, gleznīceibu i grafiku, dizaina sovpateibys. Konfereņcis dalinīki sovus dorbus prezentēs latvīšu, angļu voi krīvu volūdā.
Meistardarbneicu dalinīkim juojem vārā, ka leidz 2014. goda 15. septembram ir juosamoksoj daleiba meistardarbneicuos tim, kuri nav konfereņcis dalinīki (EUR 7.00 par daleibu 1 meistardarbneicā). Ar dorba materialu i apreikuojumu, individuali sasazynojūt ar konfereņcis organizietuojim, nūdrūšynoj meitardarbneicu vadeituoji.
Dalinīkim ari ir vareiba pīsadaleit nakts ekskursejā Latgolys sirdī – Rēzeknis piļsātā – i konfereņcis nūslāguma dīnā apmeklēt Ondrupinis lauku sātu.
Konfereņcē aicynuoti pīsadaleit zynuotnīki, praktiki, pedagogi, amatīrmuokslys kolektivu vadeituoji i tūs dalinīki, klauseituoji i dalinīki meistardarbneicuos.
Konfereņcis plenarsēdi varēs redzēt ari tīšraidē 19. septembrī 10.00 Rēzeknis Augstškolys sātys lopā www.ru.lv


text:
INFORMACEJA PRESEI
Latgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps Dagdu
Reigā, 2009. goda 17. aprelī
Īsasaistūt Lelajā tolkā, kas 18. aprelī nūteik vysā Latvejā i cytur, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Dagdys piļsātys dūmi, Dagdys dūmis piļsātsaimisteibu, jaunīšu bīdreibu “Dagne” i Dagdys uzjiemiejim reikoj sakūpšonys tolku Dagdā. Tolkā plānoj pīsadaleit jaunīši: studenti i škoļnīki nu vysys Latgolys i cyti interesenti.
Pyrms tolkys paradzātys stopiešonys saceņseibys iz Dagdu, jūs dalinīkim ir izsludynuots latgaliski raksteitu stopiešonys stuostu konkurss.
LgSC atbolsta sovys sātys i juos apleicīnis, sovys vaļsts sakūpšonys ideju. Kotram juodalīk rūka, kab mes dzeivuotu lobuokā pasaulī. Jaunīši kūpšonai izavēlēja Dagdu, deļtuo ka tei ir vīna nu skaistuokūs Latgolys piļsātu i tī dzeivoj daudz LgSC bīdru.
Sasatikšona 18. aprelī 9:00 stuņdēs nu reita pi Dagdys piļsātys dūmis, Alejis īlā 4.
Piec tolkys Dagdys Tautys nomā paradzāts informativs seminars par latgalīšu jaunīšu aktivitatem Latgolā i cytur: Daugovpilī, Rēzeknē i Reigā. Seminarā par sovim dorbim stuosteis Dagdys jaunīšu bīdreibys “Dagne” i bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” bīdri. Vokorā paradzāts atpyutys vokors ar daņčim i dzīsmem.
Pyrms tolkys, 17. aprelī, paradzātys stopiešonys sacenseibys iz Dagdu – studentim i cytim gorā i mīsā jaunajim. Suokums Reigā, Jelgovā, Rēzeknē i koč voi Parīzē voi Rūmā, partū ka vysi celi vad iz sātu, iz Latgolu. Itymā gadīnī – Dagdu.
Piec tolkys nūtiks stopiešonys i tolkys pīdzeivuojumu stuostu konkurss.
Kab pīsadaleitu konkursā, jaunīši aicynuoti sovus stuostus pīraksteit skaidrā latgalīšu volūdā (klaidys natiks jimtys vārā, golvonais ir stuosts i gribiešona raksteit) i īsyuteit bīdreibai „Latgolys Studentu centrs” iz e-posta adresu lgsc suneits inbox.lv. Lobuokūs stuostu autori dabuos bolvā latgalīšu autoru gruomotys, jūs stuosti tiks publiceiti latgalīšu kulturys vortalā www.lakuga.lv.
Vaira informacejis:
Linda Orole
bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” vaļdis lūcekle
mob. t. 26389380
e-posts: linda_orole suneits yahoo.com.