text:
Paguojušā godā, kod 11. novembra svineibys sakryta ar Bruoļu kopu īsvieteišonu, Vaļsts Prezidens Dr. K. Ulmanis sovā runā svineibu daleibnīkim storp cytu, teice: „11. novembris saruove važys, kuruos myusu golvys piļsātu veļteigi mieginuoja īkaļt daudzkuorteigi stypruokais īnaidnīks. Bet vēļ vairuok – atsysts beja nyknais uzbruciejs un šei uzvarā vaiņaguotuo vīna nese vysstyrpuokū aplīcynuojumu un pīruodejumu myusu tautys myužeigi dzeivajam Luočplieša goram, myusu ticeibai un uzticeibai tautai un tēvijai.” – šī vuordi Prezidenta kunga runā mums atguodynoj, ka 11. novembris nav kaida varūņgora atmūdys pīminiešonai veļteita dīna, bet gon, ka tei aplīcynoj šuo varūņgora myužeigumu latvīšu tautā. Šys gors beja dzeivs tuolajuos viesturis dīnuos, par kū vēļ leidz myusu dīnom pauž teiksmaini nūstuosti; myusu viesturnīki pīruodieja, ka ari tymsajū nabreiveibys godu symtūs tys kvāluoja tautīšu sirdīs un na reši izalauze iz uoru diženūs dorbūs. Spylgti tys uzlīsmuoja strielnīku legendarajuos ceiņuos, vēļ kvāluok pīpiļdejumu nasūšajā atbreivuošonys karā. Daudzī krytušī par tāvzemi un breiveibu šymā ceiņbu laikmatā ir diženuokais latv’u varūņgora aplīcynuojums un pīruodejums. Jī ticieja, ka „Svāts montuojums šei zeme myusu tautai”, aplīcynuodami tū ar sovom dzeiveibom un mes par jim sovukuort līcynuosim: „Un svieteigs tys, kas drūšs par viņu kreit.” – šuo varūņgora aplīcynuotuoji ir ari tī ceineituoji, kas atsagrīze nu ceiņom kai invalidi un tī, kam tagad kryutis rūtoj myusu Luočplieša kara ordeni (un taidu ir vairuoki simti!). Un beiguos vysi tī daudzī, kas ceiņu laikā beja myusu varūneigū pulku rynduos. Lai nikod tauta naaizmierst šūs varūņus un jū dorbus!
Bet vēļ kautkū mums atguodynoj šei dīna. Jei atguodynoj mums vysim tai dzeivuot, struoduot un dūmuot, taidim byut, lai ari mes byutu šuo spylgtuo varūņgora uzlīsmuojuma, šū lelū ceiņu un sasnāgumu cīneigi. Lai ari mes byutu šuo paaudžu paaudžu pat cauri godu simtim garajom krāslainajom tautys gaitom iznastuo Luočplieša gora tuoļuoki nesieji un uzturātuoji, bet vajadzeibys briedī ari tikpat stipri aplīcynuotuoji, kai strielnīku un atbreivuošonys ceiņu daleibnīki. Tod myusu tauta un zeme varēs byut drūša par sovu dzeivi un nuokūtni un īt pretim vēļ gaišuokom dīnom, vēļ leluokam uzplaukumam un labkluojeibai.
„Šymā dīnā, – soka Prezidenta kungs, – mes sumynojam varūņciļti, kas nūdrūšynuojuse mums breivu, naatkareigu un vīnuotu Latveju. Sumynojam varūneibys, pašaizlīdzeibys, tāvzemes mīlesteibys un vīnuoteibys goru, tū goru, kas latv’u tautai ir paleidziejis puorvarēt vysys gryuteibys un pīredzēt saulainys dīnys.” – Taida gora nesiejim juobyut ari mums. Šymā dīnā un kotru dīnu un ari lelu gryuteibu dīnuos nu mums šaida gora prosa tāvzeme, prosa tī, kas puorvarādami gryuteibys davuši mums īspieju pīredzēt saulainys dīnys. Un sevišķi jaunajai paaudzei tys juozyn: paaudžu paaudzem cauri iznastim latvīšu Luočplieša goram juobyun myužeigam myusu tautā.
Sk.
Olūts: Latgolas Vōrds. – Reiga, 1937. g. 11. novembrī. – Nr. 43. – 1. pl., karteņa – Jaunais Vōrds. – Reiga, 1937. g. 11. novembrī. – Nr. 43. – 1. pl.


c: text/html

text:
Intervejis autore: Laura Melne
Anatolijs Kreipāns ir vīns nu Latvejā zynomuokajim sporta žurnalistim i komentātuojim. Juo atpazeistameibu eistyn veicynoj gon daudzpuseiba, gon interesantim faktim boguotais komentiešonys stils. Koč i pats soka, ka runuot latgaliski saīt ratai, partū vaira juopīdūmoj, lai kū pasaceitu pareizi, sarunys laikā par tū nikas nalīcynoj – Anatolijs latgalīšu volūdā runoj tikpat breivi kai es.
Nu kurīnis jius eisti asat? Saprūtu, ka tei ir Daugovpiļs puse.
Pyrms Daugovpiļs ir taida vīta kai Krauja – leidz Daugovpiļs centram kaidi 12 kilometri. Nu tīnis ari es asu.
Dažaiduos intervejuos i publikacejuos parosti teik pastreipuots, ka školys laikā asat treniejīs futbolā i distanču sliepuošonā.
Vīneigais sporta veids, par kuru var saceit, ka asu treniejīs, ir futbols. Suokumā es tīpat Kraujā vuicejūs Luoču pamatškolā. Tī beja treis klasis, nu es paspieju pabeigt tikai pyrmū, partū ka školu aiztaiseja. Puorguoju iz Naujinis ostoņgadeigū školu, kur niu ir muzejs. Tī natuoli beja krīvu škola – Vacpiļs vydsškola, kur beja Īlyukstis sporta školys filiale, i mani kaidā 6. klasē paaicynuoja trenētīs. Sistematiski treniejūs tikai futbolā, nu taiduos školuos kai Naujine – ka tu kū dori, tod tu dori vysu (smejās). Vīnolga – sliepuošona, saušona, vīglatletika, uotrsliduošona, hokejs – vyss piec kuortys. Vydsškolys laikā jau [sportuoju] mozuok, partū ka beja cyti “sporta veidi” – vacuokim beja vysi īspiejamī lūpi, beja cyta “daudzceiņa” (smejās).
Kai jius suocet sekuot leidza sportam, na tikai pats aktivi nūsadorbuot?
Sportam sekoju jau nu agrys bierneibys. Mums beja nalela privatmuoja iz Kraujis i Teivānu rūbežys, i tī beja kaimiņu puikys. Vīns beja 3–4 godus vacuoks, jis labi skrēja i mums beja taids zavodila. Tai mes ari sovā storpā suocem. Tāvs struodoja tīpat Naujinē melioracejis PMK, kur beja loba sporta sekceja, breivdīnuos nese iz sātu slēpis nu jūs sporta kluba. Jau vāluok, kod studieju, es pi jim zam sveša uzvuorda startieju distanču sliepuošonys saceņseibuos. Tūreiz ari izpiļdeju 1. sporta klasi. Nabeja jau ari vairuok, kur izavērst, kai sportā. Taipat ari televizorā vysu kū redzieju. Ari tāvam patyka pasavērt, koč i jis nikod ni ar kaidu sporta veidu nav nūsadorbuojs. Cēlemēs pat trejūs naktī, kod 70. godu suokumā beja slovanais bokss – Muhameds Ali pret Džo Freizeru. Pamozom roduos interese i leidz šai dīnai nav beigusēs.
Voi, suocūt studēt žurnālistiku, iz reizis beja skaidrys, ka tei byus sporta žurnalistika?
Nikaidu cytu variantu navarēja byut! Dažreiz jau ir raksteits ari par kū cytu, nu tī beja rati izjāmumi. Tys gon nanūzeimoj, ka mani nikas cyts nainteresej, tikai sports. Pīmāram, maņ sūmā ir vysaidi žurnali, nu ratais nu tūs ir sporta žurnals.
Leidz kaidai 10. klasei es leidz golam vēļ nabeju izliems, kur es īšu. Beja vēļ div varianti: viesture i geografeja. Vīns variants beja palikt Daugovpilī i Pedagogiskajā institutā studēt viesturi. Futbola komandys treners tū atbaļsteja, partū ka komanda beja palykuse bez vuortsorga. Nu tys beja 11. klasē, kod vyss jau beja izlamts – kur es īšu i kū es grybu.
9. klasis suokumā beju nūpītni savainuojs kuoju, vysu zīmu navarēju trenētīs. Braukuoju leidza ar komandu, i treners saceja: “Tev tok kaimiņš struodoj rajona avīzē “Avangards”.” Piec tam vēļ izaruodeja, ka munai literaturys školuotuojai draudzine ari struodoj tamā redakcejā. Tai ari pamozom suoču koč kū dareit, partū ka tamā laikā, lai īsastuotu universitatē, obligati beja juobyut publikacejom.
Voi tūreiz vyspuor beja tik vīgli izavuiceit taišni par sporta žurnalistu? Tagad ari daudzi jaunīši suoc studēt, cerūt, ka byus sporta žurnalisti, nu na vysod saīt tū pīpiļdeit.
Tagad jau tu vari suokt raksteit voi komentēt kaidā interneta portalā, nu tymā laikā tev vēļ vajadzēja tikt pi īspiejis koč kū paraudzeit. Tūlaik beja “Padomju Jaunatne”, “Sports”, “Rīgas Balss”, par sportu moz raksteja “Cīņa”. Maņ ruodīs, ka vairuok taidu lelūs avīžu, kur beja sports, ari nabeja. Es jau 1. kursā piec jaunuo goda suoču koč kū nadaudz dareit. Vacuokā kursā studeja “Rīgas Balss” Sporta nūdalis vadeituojs. Tymā laikā taišni izcēle Presis nomu i vysys redakcejis puorguoja iz tīni. Maņ šū tū īdeve pīraksteit, dūmuoja, ka kai jau vysi jaunī – atguoja, pasagrūzeis i nabyus. A itys napazuda nikur (smaida)! Tod maņ īdeve koč kū leluoku i leluoku, pyrmuo leluo interveja beja ar pasauļa junioru čempionu Vladimiru Golovkovu. Tai pamozom, pamozom… Piec pyrmuo kursa vajadzēja braukt praksē iz kaidu nu rajonim. Maņ jau zvaneja nu “Avangarda”: “Kod tu byusi?” Es atsaceju, ka nabyušu, palikšu Reigā. Piec tam sakryta, ka tymā laikā “Padomju Jaunatnē” beja lelys puormainis Sporta nūdaļā, vairuoki pazeistami žurnalisti aizguoja paceli i atsabreivuoja vīta. Es tī kaidu laiku pastruoduoju, gryuts beja apvīnuot ar dīnys nūdalis studejom. Suocūt nu 3. kursa, es eistyn daudz vairuok laika pavadeju Presis nomā. Leluokuo daļa pasnīdzieju tū zynuoja, redzēja uzvuordu avīzē, nikuo nasaceja. Cytim napatyka, ar tim nadaudz karuot vajadzēja (smejās). Bet beiguos ar vysim palykom draugi (smaida).
Kas ir tuos lītys, kū dorot šūbreid?
Nu jau vaira kai divus godus es naasu pīsīts nivīnam kai štata darbinīks. Kod “Sporta Avīze” nu nedelis izdavuma puorguoja iz mieneša, samazynuoja cylvāku skaitu. Mes ar vēļ vīnu kolegi bejom tī īguojuši kai pādejī – naraksteits lykums. Suokumā es par tū uzatrauču, nu tagad mani tys eipaši nasatrauc, partū ka maņ ir autoratleidzeibys leigums ar “Radio SWH”, Latvejis Televizeju, MTG grupu, “Mediju Namu” (“Sporta Avīzes” izdeviejs – red.pīz.). Vysi muni arhivi, muns golvonais štabs beja i ir “Mediju Namā”. Tī ir muns dators, pusūtra skapa ar gruomotom, arhivim. Nivīns naaiztīk, varu atīt i struoduot. Nu vīnys pusis, nav labi, ka tev nav vīna pamatdorba, bet, nu ūtrys pusis, ir labi, ka tev navajag ni ar vīnu nikuo saskaņuot. Problema tikai, ka reizem vairuokys lītys nūteik vīnā laikā. Nav vēļ izdūmuots, kai vīnlaiceigi divejuos vītuos atsarast (smejās).
Voi ir kaids sporta veids, kas jius piļneigi nasaista?
Mani nasaista tī, kurūs es nasaprūtu. Es nasaveru tū, kur maņ nav skaidrys na tik daudz, kas nūteik, bet deļkam nūteik. Taidu ir daudz (smejās). Navajag dūmuot, ka es vysus sporta veidus zynu. Ir daži, kurūs es cīši labi zynu, nu lelu daļu es zynu tikai sporta ziņu leiminī, na dziļuok. Kotru reitu, gatavejūt sporta zinis, tu jau izej cauri vysam. Tagad mani, pīmāram, Volejbola federaceja aicynuoja, lai komenteju volejbolu Latveja-Igauneja. Es atteiču, partū ka es volejbolam sekoju nu bierneibys, bet es tū sporta spēli tik labi nazynu nianšu leiminī, lai varātu komentēt. Lai komentej cyti, kas lobuok zyna (smaida).
Ir daļa skateituoju, kurim cīši pateik jiusu komentiešonys stils, partū ka tys roda interesi ari cylvākim, kas sportam leidza nasekoj. Voi tys ir veiduojīs apzynuoti?
Tys ir apzynuoti. Kod pats vierūs sportu, maņ patyka komentātuoji, nu kurūs es kū jaunu izzynuoju. Tūlaik jau nabeja interneta, koč i eistineibā… Kaidu tik sporta izdavumu maņ nabeja studeju laikā: vuocu, čehu, pūļu. It kai jau informaceja beja, bet maņ tūmār patyka tī komentātuoji, kurim beja sova attīksme. Kod tu zyni, ka tev interesanti pastuosta, tod tev ir pavysam cyta interese par tū, tu jau sajem pavysam cytu prīškstotu par sportistim. Golu golā sportists jau nav robots, kuram ir tikai vīta i rezuļtats. Tī ir dzeivi cylvāki, tī ir daudz kas interesants.
Televizejā es pastuoveigi struodoju tikai nu kaida 1994. goda. Nu pyrmuos reizis beja skaidrys, ka vajag piec īspiejis vaira vysakuo, kas ir uorpus kadra. Cytureiz ir par daudz, maņ ir saceits, ka es aizmierstu, kas laukumā nūteik. Pīkreitu, ka tai ari beja i vēļ tagad reizem ir. Vajag sevi kontrolēt (smejās).
Iz kuo vaira bolstotēs informacejis vuokšonā?
Iz vysakuo, iz vīna navar baļsteitīs. Tagad kolegi, kas ir stypri jaunuoki, breinojās, kū es dareju, ka nabeja interneta. Kū dareju!? Ir avīzis, žurnali, gruomotys, vajag īt pi komandom iz trenenim, pazeit spālātuojus i trenerus. Ka tevi pījam tamā vidē, ir daudz vīgļuok – tu zynuosi daudz vaira nakai vysi interneti roksta. Na vysu vajag izmontuot, bet zynuot vajag.
Es daudz izmontoju arī krīvu sporta portalus. Es skaitu, ka Sports.ru ir vīns nu lobuokajim, kas niule ir. Vēļ ir daži vuocu, pūļu portali, kurūs izmontoju. Tys vyss ir atkareigs nu sporta veidim i sportistim. Tys nanūzeimoj, ka es zynu vysys volūdys, ir jau tulkuotuoji. Ar vuocu, pūļu volūdu es spieju tikt golā taipat, krīvu volūdā varu runuot i laseit tikpat labi kai latvīšu.
Maņ ir vysaidi arhivi. Ka vēļ kaids sakuortuotu tū vysu, tod byutu pavysam labi (smejās). Es zynu, kurymā skaudzē kas ir, tikai vajag laiku atrast. Tagad nadaudz pateireju, kod beja laiks storp Eiropys čempionatu futbolā i olimpiadi, atrodu, pīmāram, žurnalus nu 1989. voi 1990. goda – kam maņ tys vajadzeigs? (Smejās). Gruomotys gon es nasvīžu uorā, tūs maņ ir daudz. Drūši viņ, ka daudz kū navajadzēs nu tuo vysa. A ka vajadzēs!? Ka izsvīd uorā, tod jau vajadzēs (smaida).
Ka spēlis laikā maņ ir pylns golds ar vysakū salykts, tys nanūzeimoj, ka tagad suokšu meklēt i laseit, tys jau ir par vālu. Ka maņ vajadzēs, es tikai zynu, kurā vītā dreiži pasavērt. Tei ir jau sova sistema. Partū maņ napateik, ka maņ ir moz vītys, mozs gaļdeņš, kur nav kū nūlikt. Atkareigs jau ari nu sporta veida – spīdvejā maņ nikuo navajag, tikai dalinīku sarokstu, cytūs vajag vairuok.
Cik bīži jums pošam saīt runuot latgaliski?
Cīši ratai. Reigā maņ ir vairuoki nūvodnīki, pazinis i kolegi, kuri labi runoj latgaliski, nu tai īsaguojs, ka vysu laiku runoju latviski. Latgaliski runoju tikai, ka aizbraucu pi mamys. Vēļ jau ari, ka aizbraucu iz Daugovpili, spīdvejā ir, pīmāram, Māris, kas ar mani gryb runuot tikai latgaliski, ari, ka aizbraucu iz Ludzu pi handbolistu.
Ruodīs, ka asat nu paaudzis par kurū soka, ka jī atbrauce nu Latgolys dzeivuot iz Reigu i kaunējuos nu tuo, ka ir latgalīši, nu sova akcenta.
Nui, tai ir. Maņ ilgu laiku beja akcents, kas pamonoms pyrmajuos treis leidz pīcuos sekuņdēs. Televizejā 80. godūs beja kvalifikacejis ceļšonys kursi, iz kurim brauce progresivi pasnīdzieji nu Sanktpīterburgys, Moskovys, Tallinys universitatem i vuiceja televizejis i radejis runuošonu, dikceju. Maņ ari daudz deve Anta Rugāte. Var saceit, ka jei maņ īvuiceja pareizi runuot latviski. Akcentu var jau ari tagad reizem just, nu, kai jei niu soka, tys ir tys, kas maņ vajadzeigs, lai jau nadaudz palīk (smejās).
Tagad es ar prīcu klausūs, ka, pīmāram, trolejbusā jaunīši sovā storpā voi pa telefonu runoj latgaliski i nivīns tam napīvierš nikaidu uzmaneibu. Navarātu saceit, ka tymā laikā tys beja kaids mozvierteibys komplekss, bet, nu, [iz latgalīšim] vērēs tai, nu augšys. Munā grupā beja treis cylvāki, ar kurim varēja runuot latgaliski. Ka palykom trejatā, mes ari tikai latgaliski runuojom.
Pyrms puora godu portalā sportacentrs.com beja hokeja komentiešonys konkurss, kur pīsadaleja ari latgalīšu muzikis Arņs Slobožanins, komentejūt latgaliski. Nu jau paguojuši kaidi pīci godi, bet, ruodīs, ka kotru godu hokeja čempionata laikā tys video otkon koč kur pasaruoda. Kū jius dūmojat par komentiešonu latgaliski?
Mes ar Fredi (“Radio SWH” reita programys vadeituojs – red. pīz.) reiz runuojom, ka 1. aprelī vajadzātu sporta zinis nūlaseit latgaliski, bet vysu laiku koč kai aizmierstom (smejās). Lai zinis latgaliski nūlaseitu, tuos vajag pīraksteit. Parosti es vysu ziņu tekstu narokstu, atstuoju vītu improvizacejai – divreiz piec kuortys vuords vuordā nabyus. Parkū nā!? Es gon nazynu, cik lela daļa auditorejis saprostu. Varbyut kuodreiz i vajag paraudzeit, pasavērt, kaida byus reakceja (smaida).
Grybātu pavaicuot jiusu redzīni par sportu Latgolā. Infrastruktura nūteikti pādejā laikā atsateistej, bet maņ, kas vaira sekoj leidza komandu sporta veidim, pādejuo laika spylgtuokais pīmārs, kas lyka aizadūmuot, beja Latvejis Basketbola līgys (LBL) jaunuos sezonys prezentaceja ar Latvejis karti, kur atzeimuoti LBL1 klubi, ar uzkreitūšu tukšumu Latgolā. Ari futbolā niu izaver, ka vīneigais Latgolys klubs BFC “Daugavpils” izkriss nu Viersleigys (interveja nūtyka oktobra suokuos, kod par tū vēļ navarēja runuot oficiali – red. pīz.).
Basketbolā jau ari, cik zynu, Latgolā taidu cīši lelu tradiceju nav bejs. Daugovpilī vysod ir bejs volejbols. Drūši viņ vyss atkareigs nu tradiceju. Tagad jau ari Daugovpilī Olimpiskajā centrā ir spieliejs gon VEF, gon nūteik jaunatnis leigys, pīrūbežys amatīru leigys spēlis – tai jau nav, ka naspielej. Par basketbolu runojūt, laikam nav nivīna taida cylvāka, ap kuru tys vyss veidojās.
Par futbolu maņ gryuši sprīst. Lels minuss, ka ilgu laiku Daugovpilī beja div komandys, kuruos, maigi sokūt, sadzeivuoja kai suņs ar kači. Ruodīs, ka pyrmū reizi nu naatkareibys atjaunuošonys Daugovpilī nabyus Viersleigys komandys. Tī jau ari vēļ eisti nav zynoms, kas byus. Nu ūtrys pusis – lai daboj 1. vītu 1. leigā i teik atpakaļ ar jaunom idejom i jaunu komandu.
Latgolys fenomens laikam ir Ludza ar handbolu.
Maņ ruodīs, ka Latvejā ir treis taidys vītys: Ludza, Vaiņuode i Dūbele. Ka Dūbele vēļ kaidreiz pīsaista kaidu nu Reigys, tod Vaiņuodē i Ludzā spielej tikai vītejī bez izjāmuma. Tagad ari, pīmāram, Ludzys komandā Viersleigā 32 godu vacumā debitej Juoņs Pavlovičs, bet daudzi jau nazyna, ka jis suoce spielēt Ludzā, 18 godūs jū pajēme iz Reigu. Itūgod Ludzys komanda ir loba, byus interesanti.
Ka tagad byutu juonūsauc Ludzys simbolisko izlase nu vysom paaudzem, saītu loba Latvejis izlase ar Daini Krištopānu prīškgolā (smejās).. Nui, tys ir fenomens i labi, ka ir kas tū fenomenu tur. Tagad Pavlovičs gryb Rēzeknē taiseit grupys bārnim. Ir labi, ka tī, kas beidz Ludzā spielēt, gryb trenēt i turpynuot tū vysu. Ruodīs, ka Ludzā nav nivīna, kurs nabyutu paraudzejs koč bumbu turēt rūkuos. Bet vyspuor jau rūkysbumba suocēs Kuorsovā, tod tik puorsacēle iz Ludzu.
Reizem runoj, ka vaļstei byutu juoizavielej prioritarī sporta veidi.
Nav jau nikaidu kritereju. Mes gribim, lai vysūs sporta veidūs mums byutu nazyn kaidi panuokumi, nu, ka mes pasavērsim kartē, saleidzynuosim, cik Latveja ir lela voi moza ar daudzom cytom vaļstim, saleidzynuosim, kas ir mums i jim… Vysim, kas maņ prosa par prioritarajim sporta veidim, es stuostu pīmāru nu 1997. goda, kod beju Latvejis futbola izlases spēlē Skotejā. Tys beja vīns nu ratajim gadīnim, kod izbraukuma spēle tyka komentāta nu tīnis, na televizejis. Skotim obligati vajadzēja uzvarēt, lai tyktu iz izsliegšonys spēlem [par tikšonu] iz 1998. goda Pasaulis kausu, mums beja vīnolga. Ka Blagonadeždins (Oļegs Blagonadeždins, bejušais Latvejis izlasis futbolists – red.pīz.) byutu īsits, vysaiž varēja beigtīs, nu skoti laimeigi uzvarēja ar 2:0. Beja loba spēle, pylns stadions. Piec tam runuoju ar vītejim žurnalistim, vīns maņ prosa: “Kod tu pādejū reizi globusu redzieji?” Es nu suokuma nasaprotu, atsaceju, ka školā voi veikala skotlūgā. I tod jis maņ saceja: “Nuokušreiz īej veikalā i pasaver – voi sovu Latveju tī vari atrast? Skoteja uzvar Latveju tikai treis sporta veidūs – futbolā, regbijā i viskijā!” Pasasmējom, nu, ka tai padūmoj – dziļa dūma.
Vajag cīši uzmaneigai runuot par koč kaidim prioritarajim sporta veidim. Tī, kas par tū klīdz, lai pastuosta – piec kaidu pryncypu. Tikai piec olimpiskūs medaļu? Navar saleidzynuot BMX, skeletonu ar lelajim sporta veidim. Skeletonu Eiropā leluokuo daļa nazyna. Tys nanūnycynoj bruoļus Dukurus – lobuokais pasaulī ir lobuokais, vīnolga, cik tī ir sportistu. Maņ paziņa nu Slovakejis breinuojuos – kai skeletonists var byut Latvejis lobuokais sportists (smejās)? Skaidrys, ka vajag lepuotīs ar tū, kas ir, bet – kai tu sadaleisi? Ka jimsi piec regionu i tradiceju pryncypa, tod varbyut var koč kaidus nalelus akcentus salikt. Cytaiž es nauzajimtu daleit prioritatis. Tys ir lels ryskys i lela atbiļdeiba.
Runojūt par Ludzu i handbolu, roduos vaicuojums – voi Latgolā ir pīteikami apzynuota sporta viesture? Es ari, pīmāram, naseņ pavysam najauši izzynuoju, ka pyrmuo oficialuo volejbola spēle Latvejā ir nūtykuse 1921. godā Rēzeknē.
Dūmoju, ka nav ari Latvejā kūpumā, nu Latgolā ir pavysam moz. Pyrms puora godu Daugovpilī iz mani vērēs lelom acim, kod es suoču stuosteit, ka tī ir taida viesture, koč voi tymā pošā futbolā, ari par spīdveju vēļ nav pat symtuo daļa pīraksteita.
Ludzā gon ir nadaudz cytaiži. Treneram i sporta školys direktoram Anatolijam Stepkānam sātā beja muzejs iztaiseits. Tī ir vysa sporta školys viesture, var saceit, ka vysa nūvoda sporta viesture. Iz sporta školys 50 godu jubileju Stepkāns beja ari gruomotu pīrakstejs. Jam beja ari vysaidys idejis, kū vēļ vajadzātu. Nazynu, voi tagad piec juo nuovis tū dorbu kaids turpynuos. Skaidrys, ka tū vajag dareit kaidam, kas ir iz vītys. Tod, kod es ite vairs nabyušu nivīnam vajadzeigs, tod es izdūmuošu, kū dareit. Es ceru, ka tys tik dreiži nabyus (smejās).
Kartenis: Anatolija Kreipāna p.a.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
24.septembrī Latgolā nūtyka vīns cīš eipašs i, munupruot, sirsneigs pasuokums – Nikodema Rancāna bolvys padūšona lobuokajim Latgolys pedagogim. Uzaicynuojumu vadeit ituo gods bolvys padūšonys ceremoneju skaitu par lelu pagūdynuojumu i ar pateiceibu pījiemu tū. Continue Reading →
Grūzeņu bals vysom paaudzem! Continue Reading →
Ite ir pīejama Finanšu ministrejis sagatavuotuo prezentaceja par nūdūkļu reformu kūpumā: prezentaceja Saeimys deputatim
Kai ari visi lykumprojekti ir pīejami ite: Saeimys sēdis dorba kuorteiba
Zynu, ka ir vosora, bet itei ir īspieja kotram nu jiusu īsasaisteit nūdūkļu sistemys (ka na sakuortuošonā), tod gluobšonā. Aicynoju sovys idejis, prīkšlykumus drūsai syuteit maņ iz epostu: juris.vilums@saeima.lv ci meklēt mani sevkurā škārsteikla socialajā teiklā. Izaver, ka reali prīšklykumus varam īsnīgt tikai da 24.juļam.
Byušu pateiceigs par kotru pruoteigu īsacejumu!
Iz munu bēru nabrauc, nasaveļc i naej!
Jei bogu, tūlaik maņ Tevi navajadzēs vairs.
Kū par mani dūmoj – lobu, slyktu – tū sabļuznieji jau.
Ka nā, tod īrūc vuordus zemē pats voi īkremej.
Continue Reading →
5. i 6. majī nūtyka Latgolys SYMTGADIS KONGRESS.
Ar 4.pasauļa latgalīšu saīta gola rezoļuceji var īsapazeit portalā LaKuGa.LV
Pi tuos, munupruot, niu tod ir juopīsatur i navaļstiskūs organizaceju puorstuovim i Saeimys deputatim – tei ir Latgolys inteligencis gryba. Svareigi ir volūdys vaicuojumi i pošam maņ ir prīca par rezoļucejis 3.punktu – “Latvejis Republikys regionalū politiku baļsteit iz Satversmis 3. panta: „Latvejis vaļsts teritoreju storptautyskūs leigumu nūsaceitajūs rūbežūs sastuoda Vydzeme, Latgola, Kūrzeme i Zemgale”. Precizi i skaidri nūsaceit Satversmē nūsauktūs regionu funkcejis, tys ļaus efektivi rysynuot daudzys vaļstiskys problemys: vaļsts īstuožu darbeibys struktura, pošvaļdeibu sadarbeibys modeļs, izgleiteibys sistema, veseleibys apryupe, vaļsts budžeta sadale, ari Vaļsts Kulturkapitala fonda darbeiba i c. Regionu izaugsmei vierzeit i atbaļsteit vaļsts i cytu īstuožu decentralizacejis ideju.” Continue Reading →


text:
Nauda parādās par uguni
Natuoļi pi vīna cīma beja lels azars. Azarā vīns zemnīks gyustīja zivis. Vīnu reizi itys zemnīks pīgyva daudz zyvu, aizvedja uz mīstiņu un puordevja, bet naudu puordzēra. Atbraucja zemnīks uz sātu, izjyudzja zyrgu un redz, ka uz azara guņs speid. Jis ilgi nadūmodams, sādās laivā un aizbraucja uz tū vītu, kur varēja redzēt guni. Pībrauc zemnīks pi tuos vītas un redz, ka stuov uz yudeņa ustabiņa, un vydā dag guņs. Zemnīks pībraucja pi lūga un redz, ka ustobā sēd treis jaunas meitas un vyn vainadziņus. Zemnīks pa klusiņom attaisīja lūgu un īleida ustobā. Meitas nanūsabeida, bet prīceigi pījēmja zemnīku, izlykdamas uz golda vysu kū ādumū un dzerumū. Zemnīks tī labi padzēŗa un pasēdēja. Navar zynuot, cik jis tī sēdēja, bet jau sasalasīja īt uz sovu sātu. Meitas uz ceļa zemnīkam pībēra maisu korstu ūgļu. Zemnīks pajēmja maisu ar ūglem, sāduos laivā un atbraucja uz sovu sātu. Sātā zemnīkam cīši īsagribēja gulēt un jis tyuleņ lykuos gultā, bet par maisu pavysam aizmiersa, ka palyka laivā. Pasacēļa reitā zemnīks un par vakar dīnu un nakti nikuo napīmiņ. Sasalasīja zemnīks braukt uz azaru gyustīt zivis. Atīt zemnīks uz azaru, pīīt pi sovas laivas, grib sēstīs laivā, un redz, ka stuov maiss. Zemnīks pacēļa maisu, un redz — tī pylns zalta. Zemnīks pajēmja maisu ar naudu, aizguoja uz sātu un par tū naudu šudiņ vēļ dzer un nikai navar puordzert.


text:
4. novembrī 11.30 Latgolys puorstuovnīceibā (Tūrņa īlā 4 IIIC 102, Reigā) nūtiks gruomotys “Latgales sirdspuksti” atkluošonys pasuokums, informej bīdreibys “Balvu olūts” vaļdis prīšksādātuoja Zanda Arnicāne.
Bīdreiba “Balvu olūts” unikalā dzejis i foto gruomotā “Latgales sirdspuksti” apkūpuojuse 150 Latgolys dzejnīku i fotografu dorbus nu vysu 20 Latgolys nūvodu i 2 piļsātu pošvaļdeibu.
Gruomotys veiduotuoji soka, ka tuos pīvīnuotuo vierteiba ir tei, ka teik apvīnuoti vysaidu tauteibu cylvāki i atspīgeļuota Latgolys patīsuo byuteiba, tuos dvēsele. Dzejūli tamā ir latvīšu literarajā, latgalīšu, krievu i pat boltkrīvu volūdā. Itei gruomota veidoj tyltus storp dažaidom sabīdreibys grupom, izceļūt pošu svareiguokū – mīlesteibu pret Latgolu. Kūpdorbs “Latgales sirdspuksti” ir breineigs pīmārs tam, ka, nasaverūt iz kulturalajom, nacionalajom i religiskajom atškireibom, vysi dzeivuotuoji lepojās ar sovu skaistū Latgolu i paleidz tai byut par syltu sātu vysim.
Gruomotai “Latgales sirdspuksti” ir na tik kulturviesturiska, nu ari politiska i simboliska nūzeime. Tei ir myusu dīnu Latgolys vizitkarte, i tū ir nūviertiejuši albuma atbaļsteituoji: Bolvu, Cyblys, Dagdys, Kuorsovys, Kruoslovys, Krystpiļs, Viļakys, Viļānu, Zylupis nūvodu pošvaļdeibys i Rēzeknis piļsātys dūme.


text:
Itūreiz raidejums “Cytaidi latviskais” gastej Aglyunys nūvoda z/s “Ziediņi” pi Valaiņu saimis. Juoņs i Dzintra kūpā ar dālu i meitu apsaimnīkoj vairuokus hektarus lelu plateibu ar zemi, ar lauksaimisteibu nūsadorboj jau nu atmūdys godu i ir paraudzejuši gondreiž vysus lauksaimnīciskuos ražuošonys veidus i vierzīņus. Itūšaļt jūs specializaceja ir škirnis lellūpi, nu audzej ari gryudus, īkūp augļu duorzu, ir mežs i prūdi. Stypra rakstura cylvāki, kurī ir puorvariejuši daudzys gryuteibys, liktiņa trīcīņus, nu nav pagaisynuojuši dzeivis sporu, deveigumu i dzeivisprīcu. Spāku giun dzymtajā zemē, saimē, mīlesteibā.
“Cytaidi latviskais” gostūs pi Juoņa i Dzintrys Valaiņu16. Juļs, 2017. gods Comments Off on “Cytaidi latviskais” gostūs pi Juoņa i Dzintrys Valaiņu
Leidzeigi roksti »
Komentari slāgti.


text:
Austrumlatvejis regionalais daudzfunkcionalais centrs ir tics pi skaneiga i apgaruota vuorda. Kai pašveikst koncertzala puorstuovi, logo spielejās storp latvyskū i latgaliskū, nu reizē ari dūd muojīni, ka pats nūsaukums ir latgalisks. Kaids taišni? Tys atsakluos reitu.
Pi koncertzala zeimula stuosta i dizaina taiseišonys struoduots ilgi i atbiļdeigi, da piļneibai sleipejūt kotru burtu, dūmu i pakruosu. Austrumlatvejis koncertzala zeimuls dzims zeimulu pereklī „Matka” i dizaina kompanejā „Asketic”.
1. decembrī 18:00 Rēzeknis kulturys nomā byus Austrumlatvejis regionaluo daudzfunkcionaluo centra vuorda dūšonys svieteišonys koncerts „Baroka zeilis”. Tymā byus vareiba dzierdēt pavysam jaunu kvartetu, kurymā muzicej Austrumlatvejis koncertzala orkestra dirigents Juoņs Stafeckis (kontrabass), Īva Salīte (klavesins), Agnese Kanneņa-Līpeņa (baroka skripka) i Ainis Zavackis (perkusejis). Koncertā skanēs A. Bertali, Heinriha I.F. fon Bībera, F.M. Veračini, Žana P. Ruajēra, J.J. Valtera i J.S. Baha dorbi.
Koncertu vysim muzykys meiļuotuojim ar prīcu duovynoj Austrumlatvejis koncertzala i īeja koncertā ir bez moksys.


text:
Sutru pogosts
Sutru pogosts irā Leivuona nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā.
Puslopu ruodeklis
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Sutru pogosts tur rūbežu ar:
- Leivuona nūvoda Rūžupis pogostu;
- Preiļu nūvoda Preiļu pogostu i Suovānu pogostu;
- Vuorkovys nūvoda Upmalis pogostu i Vuorkovys pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Sutru pogostā dzeivoj 693 ļauds.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Sutru pogosta ļauds dzeivoj 46 soluos.[2] Pošu leluos solys - Sutri (pogosta centrys), Lipuškys, Rogaviki.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Julians Vaivods - pyrmais latvīšu katuoļu kardinals.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Leivuons-Preili (P63) i nazcik vītejuos zeimeibys celi.[3] Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj.
Sutru pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Sutri" (LV-5334).[4]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- "Šuļtis" - zemdoru saimisteiba, etnografiskū dorbareiku kolekceja;
- Znūteņu Romys katuoļu bazneica.


text:
Eistineibā nu leluokuos Maratona daļis ir paguojs zynoms laiceņš. Bet sovaižuok tū navar apkūpuot zam vīna vuorda, kai Maratons.
Leigū – folkekspediceja Ondrupenī – kuozys.
Leigū, kai Leigū. Jau trešu godu vīnā i tym pat vītā pi Vucānu babys Jadvigys „Cieradryvuos”. Pasuokumam nūsaukums Wild open air Cieradryvys. Itū god tyka uzblīzta 10x10m vērtive (skotuve), pasuokuma atkluošona ar babys runu, Cieradryvu deju-dzīšmu- Jam sesion lieluzvedums. Treis dīnys bez telefona, jo zonu naguin. Treis dīnys taidā kai Kustaricys kinā (bet bez „Dejis ar nažim”) , bet ar vysu klavīru staipiešonu pa pļovu i ~ 100 cylākim kūpsummā. Lykuos, kai nūdzeivuots ir gods, jo īspaidu, nūtykumu cīši daudz.
Nuokušu god pauokumu taiseis Pedeleits.
I da nuokuša goda var sazagribēt aizbraukt gostūs da cytim.
Folkekspediceja izavērte inciresnuoka, kai beju dūmuojs. Braukalēm ar ritiņim pa apleicīņi, klausēmēs babu ( i ni viņ babu) stuostus, nūstuotus, receptus i.t.t. Pošus baruo ari… nu tai… spiecigai. Gon oficālajuos iedīņreizēs, gon gostūs pi cylvākim, kai pīmāram ite, pi vīna vīsu noma saiminīkīm –
Tod jau nabeja spāka atpakaļ meitīs tūs 7km … i labi, ka sarunuom šopereišus – ka myusus kaidu gabaleņu provess ar mašiņi. Tai mes braucem –
Evika turē ritiņus, es šoperneicys pīna burkys.
Bet tūs atlykušūs 2km es tušu pa vysom molom, jo vādārā dzeivuo tei leidaka i sātys ols. I Ondrupenē ir kolni da lejis.
Kas nu Ondrupenis vēl palyka pruotā tys ir Edmunds Tukišs. Empozants cylvāks ar sovu redziejumu i pasauli. Patyka.
Kuozys.
Kuozys na maņ, a bierneibys draudzinei, kurei ženiejuos ar lītuvīti. Prūtams, obi dzeivojās pa Reigu, i t.t. Tai, kai maratons beja īzasuocīs, nebej laika sašyut normālu kuozu sukni. A, kas tod ir normāla kuozu sukne?! Lai voi kai, nu maratona naizlieksi, bet klumburiesi leidza. Golu golā aizguoju iz kuozom stilizātā tautu ītārpā. Staiguoju kai gaiļs. Nivīns nascē nikuo, jo vysi tī muzykanti, da cyta veida muokslenīki nu Leitovys i LV. Leiši, kai leiši. Garšo jīm ols, maņ jūs sarunys. Runuom krīviski, jo munys paaudzis puiši i meitys. Jaunuokuo paaudze … reti kurš saprūt i runuos ar tevi krīvyskai. Kuozys mozeņis, bet slavnys. Bez pompys, sakaseitom i tortu cīneigom dāmu frizurom, pi kurom nav īteicams peipēt. Var nūdegt vyss i poši, i gostu sāta.
Patyka. Reidzinīkus ūtrā dīna aiztrīču iz Rāznu nūzamauduot, i izdzeit pampumu. Jo kai sacieju „…ka tā ir tava pirmā reize peldoties Rāznā, obligāti ir jāmauj pa pliko, citādi ūdens dieviņš sadusmosies un pati Rāzna apvainosies.”. Biļdis nav, jo maņ jūs veļ pošam nav.
Niule siežu i verūs kalendaram sejā – prīškā veļ Maratons II. Drycanu jaunīši seņ atpakaļ gribē rakstiet projektu…. sarakstēm… rezuļtatā byus naformaluos izgleiteibys apvuiceibys ar cīš poetisku nūsaukumu „Latgolys bārni” (jī poši dūmuo nūsaukumu ). Stuosteisem par ltg jaunuokū muzyku, literaturu, tradicinālū – natradicionalū kuļturu, itt. I kai jau naformaluo izgleiteiba, tod pošim dazateikušim jaunīšim ari vajadzēs kū naviņ dariet. Te ni pampšona „otkon mistiskīs seminars”.
Nu, tai. Pagaidom pošam pateik, bet … redzēs cik ilgi. Koč kai tei breivpruoteiguo dzela jau suok apnikt i laiks , ai, labi. Što tam…
Itamā nedelē byus gosti. Atbrauc A.Buševica nu Latvijas Radio. Leidz gruomotys izdūšonai gryb uztaisiet portretraidiejumu. Redzēs, kas nu sarunuotuo raidiejumā saīs.
Veļ pa nedeli gostūs īluočuos Vaļuks ar E.Zači (Jī drusku apceļoj Latgolu). Paliks par nakti. Tod mes dūsimēs ~ 8 – 10km puori Drycanim, Piļcinei, Beļevičim, puori Sološņīku azaram ar laivu iz Zača sātu. Deļ tam es nabyušu iz Rēzeknis nūvoda dīnu final pasuokmumim i iz Latglīšu Woodstoku aba Muzykys Skrytuļi. … (bet veļ redzeis).
Maņ nazkai piec ituo maratona drusku gona… nazkai gona vysa. A tod jau festivalā pazaruodīs -> materialuos izmoksys + gon jau kas veļ + līki stresi i navajadzeigys emocejis.
Ja maņ byutu dveiņu bruoļs, es veļ padūmuotu. (ļaunijenotsmīkly)


text:
Beringa šauris
Beringa šauris — jiuru šauris iz vyds Sibira (Azejis reitu dalis) i Aļaskys (Amerikys vokoru dalis). Šauru garums- ap 85 km, dziļums - tik 30–50 m. Nu geografiskuo redzīņa šauris taipoš saškir Beringa jiurys ar Čukču jiurom.
Beringa šauru vydā irā Diodemu jiursolys.
Beringa šauris i Beringa jiurys pasauktys Danejā dzymušuo krīvu tāmātuoja Vitusa Beringa (Vitus Bering), atceļuojuša da šauru 1728 godā, vuordā.
Beringa sauszemis puorīma[pataiseit | labot pirmkodu]
Irā izcalta hipoteze, ka ladslaikūs Beringa šauru vītā egzistiejuse sauszemis puorīma, pa kuru pyrma 12 tyukstūšu godu ļauds varēja atīt nu Azejis da Amerikai.
Myuslaikūs atsarads pasūlejums stateit tyltu voi zamiudiņa tuneli, kurs saškiertu Ameriku i Azeju Beringa šauru vītā, tok cikom kas dorbi navā dareiti.


text:
Aizvadeitajā nedeļgolā Krīvejis kulturys golvyspiļsātā Sanktpīterburgā nūtyka Latgolys kulturys festivals. Itūgod festivals svieteja nalelu jubileju – itys beja jau pīktais gods, kod latgalīši brauc iz Krīveju popularizēt sova regiona kulturu, tradicejis i turisma pīduovuojumu. Festivala nūtikšona ir īspiejama, pasasokūt ilggadejai i veiksmeigai Latgolys regiona atteisteibys agenturys (LRAA) sadarbeibai ar LR generalkonsulatu Sanktpīterburgā i Centralū Kirova kulturys i atpyutys parku, informej LRAA puorstuovs Edgars Kluss.
Itūgod puorstuovēt Latgolu iz Sanktpīterburgu brauce folklorys kolektivi “Sudobri” nu Leivuona nūvoda i “Dyrbyni” nu Daugovpiļs nūvoda. Taipat ar sovom prasmem festivala apmaklātuojus īpazeistynuoja senejūs omotu meistari i sātys ražuotuoji nu vysa regiona. Par atpyutys vareibom Latgolā festivala apmaklātuojus informēja pošvaļdeibu turisma informacejis centru specialisti i Marka Rotko muokslys centra darbinīki.
10. junī svineigs pasuokums nūtyka Latvejis Republikys generalkonsulatā Sanktpīterburgā, sovukuort 11. i 12. junī latgalīši dorbuojuos Kirova parkā. Nasaverūt iz tū, ka laika apstuokli itymā godā latgalīšus nalutynuoja, tys natraucēja radeit patīsai sirsneigu i ļusteigu atmosferu tik cīši jau īrostajā i īmeiļuotajā Pīterburgys dzeivuotuoju atpyutys vītā iz Jelagina solys.
“Krīvejis i eipaši Sanktpīterburgys i Moskovys turisma tiergs ir cīši nūzeimeigs Latgolys turisma nūzaris atteisteibai, partū myusu aizdavums ir napuortraukti atguodynuot par atpyutys vareibom Latgolā – bezstresa regionā – paceli nu lelūs piļsātu intensivuo dzeivis ritma, akumulejūt energeju jaunim dorba cielīnim, eipaši niule, kod drūšeibys riski pīauguši daudzūs īcīneitūs kurortūs i Krīvejis dzeivuotuoju moksuotspiejis leimiņs kreitās i jim līk atsasaceit nu ceļuojumu iz tuolim i duorgim golamierkim,” pastreipoj Latgolys regiona atteisteibys agenturys direktors Māris Bozovičs.


text:
7. majā 16.00 Lūznovys muižā tiks atkluots dzīsminīka Vinsenta Kūkuoja pyrmais albums “Breineigō nosta”, viestej muižys puorstuove Inga Drele.
Vinsents Kūkuojs ir latgalīšu dzīsminīks, kurs regulari pīsadola Latvejis dzīsminīku kusteibys pasuokumūs, nu muzicēt suocs vēļ studeju laikā, par sovu dzīšmu pamatu izlosūt na tik poša tekstus, nu ari dzeju – i tāva Ontona Kūkuoja, i cytu autoru dzejūļus. Par dzīsminīka byušonu pats Vinsents soka: “Ka tu esi dzīsminīks, tev juobyut saskarsmei ar publiku! Tī ir tys cymuss, ka vari vysu izmaineit i izsaceit sovys emocejis, kaidys gribi.”
Dzīsminīka albumā “Breineigō nosta” īraksteitys 17 dzīsmis. Tamuos i ar sovim, i tāva dzejis vuordim Vinsents dasyt pi myusu sirdsapzinis i atguodynoj, cik daudz spāka sevī globoj Latgola. Albuma īrokstā pīsadalejuši ari Rihards Kūkuojs, Pīters Daugulis, Aivars Sarnovičs, Einārs Lipskis, Mārcis Lipskis. Albuma izdeviejs ir bīdreiba “Latgolas tradicionalōs kulturas centrs “Latgaļu sāta””, izdūšonu atbolsta bīdreiba “LR”.
Īīšona koncertā ir bez moksys, vītu pyrma tuo lyugts dasaceit telefoniski, zvonūt 29390701 voi 28686863.


text:
Pīduovojam vīnkuoršā tekstā raksteitus svareiguokūs latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumus i iz tim baļsteitus aizdavumus, kab pasatrenēt raksteit latgaliski. Pamats aizdavumim jimts nu 2007. godā LR Tīslītu ministrejis Vaļsts volūdys centra izdūtajim Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim.
6. NŪDARBEIBA
Personu vītnīkvuordi ir itaidi (vīnkuorši juoīgaumej): es, tu, jis, jei, mes, jius, jī, juos
Naregularī darbeibys vuordi ir itaidi (vīnkuorši juoīgaumej)Pīļaunamys ari vīnskaitļa 1. personys formys dūdu, eimu, asmu, daudzskaitļa 1. personys formys dūdam, eimam, daudzskaitļa 2. personys formys dūdat, eimat, īmat, ejte. Aizdavumūs itymā
materialā par pareizom tiks skaiteitys tuos formys, kas nūruodeitys pamatmaterialā. Īsokoms ari kasdīnys raksteibā pīsaturēt pi tom.
Darbeibys vuordim, kurim nanūteiksmē sakne beidzās ar s (nest, vest, krist) voi z (lauzt, grauzt), nuokūtnis formuos s voi z juosagloboj.
nesšu, nessi, ness, nessim, nessit
vesšu, vessi, vess, vessim, vessit
lauzšu, lauzsi, lauzs, lauzsim, lauzsit
grauzšu, grauzsi, grauzs, grauzsim, grauzsit
Puorbaudi sevi!
Pīroksti latgaliski!
es griezīšu maizi
jūs metīsiet
viņi sviedīs
mēs svīdīsim
sniegs kusīs
lietus kritīs
viņas izbozīs acis
jūs gāzīsiet podus
es bāzīšu kāju zeķē
Lic pareizū dūt, byut, īt formu (darbeibys vuordam juobyut tagadnē)!
Tu _____ lobs cylvāks. Es ______ iz sātu.
Tu ______ sovam suņam ēst. Mes ______ laimeigi.
Jius _______ iz veikalu. Jius _______ gudri.
Es ______ tev padūmu. Es _____ gūdeigs.
Tu ______ ej iz školu.
Jius __________ vysim naudu. Mes _______ iz tiergu.
Mes __________ vīns ūtram rūku.
Puorejuos nūdarbeibys meklej pošvuiceibys materialā Vuicīs raksteit latgaliski!, aizdavumu atbiļdis atrūnamys ite.


text:
Latgola
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
- Golvanīs rakstīņs Latgolys doba
Geografiskai Latgola izalikaliejuse iz Latgolys i Sielejis augstīņu i Reitulatvejis, Mudovys, Polacka zamīņu. Tipiskīs Latgolys zemisvierīņs ar kauprim i līknem veidūjīs kai laduoja veicis rezultats geologiskajūs ladslaikūs. Latgolys pošys augstuos viersyunis pa vyscaureigajam (absolutajam) augstumam – Lelais līpkolns (289 m augšuok jiuru leidzīņa) i Dzierkaļu kolns (286 m augšuok jiuru leidzīņa) Rēznis nūvoda Kaunatys pogostā. Pa samiereigajam (relativajam) augstumam pyrmū vītu aizjam Dzierkaļu kolns, jis pasaceļ augšuok apleicīnis par 89 metri.
Latgolu arī sauc par Zylūs azaru zemi, Azarzemi. Regiona līknēs atrassim kaidu tyukstūšu azaru, nu jūs poši lelī – Lubuons (viersas plotums 8070 ha) i Rāzna (5756 ha). Vysudziļais Latgolys azars (65 m) – Dreidzs. Nu sovys pusis, Dagdys nūvodā asūšais Ješs tur vysuvaira azarsolu (69). Pa skaitam lelums Latgolys azaru saguluši Latgolys augstainē.
Regionā taipat na moz upu, tikai juos leluokuotīs nalelys. Poša leluo, poša skaistuo i kulturviesturiski vysusvareiguo upe – Daugova, ītakūša Latgolā nu Boltkrīvejis teritorejis. Gobola iz vyds Kruoslovys i Daugpiļs, kurymā upe taisa pīcus leikumus i tak pa apmāram 40 m dziļu upleju, kod nakod sauc Latgolys Šveicarejis. Svareiguokys Daugovys pītakys Latgolā – Aivīkste, Dubna.
Reitulatvejis zamīnē izaplātuši leli pūri i peisi. Teiču pūrs aizjam lelu daļu Krystapiļs i Varakļuonu nūvoda.
Meži sadz apmāram trešu daļu Latgolys teritorejis. Pūstumlatgolā stīpās egļu skuti, a gar Daugovu – prīžu syli. Dīnavydlatgolys leluos dalis zemisvierīņam soveigys bārzu bierzs.
Latgolā plotys kūdrys atradnis: Krīvu–Jersikys pūrs Leivuonu nūvodā, Kreiču i Kreņovas pūri Kuorsovys i Cyblys nūvodā, Strūžānu pūrs Rēznis nūvodā, taipat muola atradnis: Vileks nūvoda Kuprovā, Leivuonā, Daugpiļs nūvoda Neicgalī. Ceļu būvnīceibā Latgolā lītoj dolomītu, kura vysleluokuos atradnis ir pi Jiekabpiļs. Daugovys uplejā i juos apleicīnē ir lelys smiļkšu atradnis. Leivuona boltū kvarca smiļkti lītoj vītejuo stykla dareitova.
Klimats Latgolā koņtinentāluoks kai cytā Latvejis teritorejis daļā. Zīmys vīnmār soltuokys i snīga pīkreit dreižuok i juo pasadora bīzuoka kuorta kai palykušajā Latvejis daļā, a vosorys syltuokys. Dagdā i Daugpilī registrāta vysuzamuokuo temperatura (–43 grādi C), i Daugpilī – absolūtuo vysuaugstuokuo (+36 gradi C).
Deļ plotuo iudiņbaseina Latgolā lela iudiņa putnu, iudiņa kustūnis i molusku vysaideiba, a deļ pūru i peisu – lela pūstumu dzeivinīku i auguoju škiru vysaideiba. Lelajūs meža masivūs Latgolā apteikamys daudzejis taigys dzeivinīku škirys, kuru pīstuovi īceļoj nu Krīvejis (luoči, taigys kustūne i ct.). A Daugovys vacupē, Pīdrujis sausajuos pļovuos i cytuos smiļkšuotuos i atdareituos vītuos sateikamys daudzejis stepu i cytu dīnavydu dzeivinīku i auguoju škirys (tauryni, vabalis, voguli, sieņs i ct.). Latgolā pīskaiteits vaira kai 1850 vabaļu i vogulu škiru.
Latgolā irā nazcik vaļsteibys sorgojamu dobys objektu – Teiču rezervats, sorgojamuos teritorejis apleik Dreidža, Istrys, Pildys i Odumovys azaru, taipoš 3 sorgojama zemisvierīņa apvydi – Sielejis, Viersdaugovys i Daugovys lūku. Jī izslyvuši caur sovpateigajim, daudzatmejeigajim vierīnim i sevišku dobys skaistumu. Bez tuo Latgolā irā daudzi cylvāka īriedeitu parku, a Daugpiļs nūvoda Neicgaļa pogostā atsaguļs miļža akmiņs (apleikmārs 30,5 m, augstums 3,5 m).
- Pošys augstuos Latgolys viersyunis
- Pasauka (Byušonys vītys nūvods i pogosts) – vyscaureigais augstums (augšuok jiuru leidzīņa) – samiereigais augstums (augšuok apleicīnis)
- Lelais Līpkolns (Rēznis nūv. Kaunatys pog.) – 289,3 m a. j. leidz. – 86 m
- Dzierkaļu kolns (Rēznis nūv. Kaunatys pog.) – 286,3 m a. j. leidz. – 89,2 m
- Dubuļu kolns (Rēznis nūv. Kaunatys pog.) – 273,8 m a. j. leidz. – 61,8 m
- Karaļu kolns (Rēznis nūv. Kaunatys pog.) - 272,2 m a. j. leidz. – 55,6 m
- Kromaņu kolns (Rēznis nūv. Kaunatys pog.) - 271,1 m a. j. leidz. – 53,8 m
- Dekšņa kolns (Rēznis nūv. Kaunatys pog.) - 266,5 m a. j. leidz. – 34,9 m
- Greizais kolns (Dagdys nūv. Aņdzeļu pog.) - 263,7 m a. j. leidz. – 60 m
- Poši lelī Latgolys azari
- Pasauka (Byušonys vītys nūvods) – viersa pluots
- Lubuons (Rēznis i Modyunis nūv.) – 8070 ha
- Rāzna (Rēznis nūv.) – 5756 ha
- Rušyuns (Ribinišku nūv.) – 2373 ha
- Sivers (Kruoslovys nūv.) – 1759 ha
- Cierms (Ludzys nūv.) – 1261 ha
- Ješs (Dagdys nūv.) – 988 ha
- Lelais Ludzys azars (Cyblys nūv.) – 846 ha
- Poši dzilī Latgolys azari
- Pasauka (Byušonys vītys nūvods) – vysulelais dziļums
- Dreidzs (Kruoslovys nūv.) – 65 m
- Garais (Kruoslovys nūv.) – 56 m
- Iļdzs (Aglyunys nūv.) – 46 m
- Ormejs (Kruoslovys nūv.) – 43 m
- Ojats (Kruoslovys nūv.) – 41 m
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]
- Golvonais rakstīņs: Latgolys administrativais dalejums
Administrativai Latgola sasadora nu 19 nūvodu i 2 republikys mīstim. Kulturviesturiski Latgolai pīdar i daļa nu Olyuksnys nūvoda (nazkodejais Līpnys pogosts) i Modyunis nūvoda (nazkodejais Borkovys pogosts). Taipoš leluokuo daļa Daugpiļs nūvoda i Daugpiļs mīsta irā Latgolā, a nūvoda daļa Daugovys kairajuo molā i Daugpiļs mīsta daļa (nazkodejais Greivys mīsts) irā Sielejā. Leluokuo Jākubmīsta daļa irā Sielejā, a nazkodejais Krystapiļs mīsts (niu Jākubmīsta daļa) Latgolā. Nu tuo vysa Latgolys teritoreja irā daleita 21 nūvodā i 3 republikys mīstūs.


text:
Laupītāji
Seņ-senejūs laikūs dzeivuoja vīns boguots zemnīks: pi juo beja sīva un treis dāli. Zemnīks beja, kaut boguots, bet beja pīradis zagt un sist ļaudis. Sīva jū lomuoja un nalaidja taidūs dorbūs. Bārni vēļ beja mozi ar nikuo tāvam navarēja izdarīt. Tais itys zemnīks vys staiguoja sovu dorbu struoduot. Jau izauga dāli. Zemnīks jau palyka vacuoks. Jau dāli nasuoka laist tāva taidā dorbā. Zemnīks jau palyka pavysam vacs, apauga ar lelu buorzdu, garim motim un sēdēja vysu laiku sātā uz cepļa. Vīnu reiz sadūmuoja itys vacais sastaiguot, kur senuok syta ļaudis, un kad nikas juo naredzēja, izguoja uorā un aizguoja uz mežu. Stuov jis pi vīna kūka un gaida, cikom īs kaids ceļaveirs. Pa ceļu par mežu guoja vīns puiss, skrūders. Vecs aizguoja jam preti un gribēja jū ar nazi nūkaut, bet puiss beja jauns un styprs un satvēris veci aiz rūku, atjēmja nu juo nazi. Dūmoj puiss: kū ar jū darīt? Sist vacu cylvāku, jam tyka žāl. Jis pajēmja veci aiz motu, pīsēja pi kūka un pats aizguoja sovu ceļu. Vacais zemnīks stuov pīsīts pi kūka aiz motu un nikai navar atsaraisīt. Tai zemnīks puorstuovēja pi kūka vysu nakti. Reitā agri dūmoj vecs, kū jam darīt. Jam kauns, ka kas nabejs jū īraudzīs pīsītu pi kūka. Vecs kai ruovja nu vysa spāka, tai izruovja motus ar vysu uodu nu golvas un dreižuok aizskrēja uz sovu sātu un izstuostīja sīvai un dālim, ka jis gribēja nūsist vīnu boguotu cylvāku, bet tys cylvāks beja cīši styprs un pīsēja jū pi kūka aiz motu un jis kai ruovja, atruovja motus ar vysu uodu nu golvas. Dāli ar muoti pasacīja: "Tai tev vajag, naīsi taidu dorbu darīt!" Pēc ituo vecs dzeivoj un jam uz golvas suoka augt jauna uoda. Dāli juo nikur nu ustobas nalaiž. Vīnu reizi dāli sadūmuoja šyut sev kažukus un atvedja nu mīstiņa skrūderi. Kad īguoja skrūders ustobā, jis īraudzēja vacū un uz reizes pazyna, ka tys pats vecs, kuru jis pīsēja pi kūka, bet nikam nikuo napasacīja un suoka šyut kažukus. Vecs ari pazyna, ka itys pats puiss jū pīsēja pi kūka, bet ari nikam nikuo nasoka, jam beja kauns un jis pavysam naleida nu cepļa zemē. Vokorā skrūders šyun, bet zemnīka dāli sēd un verās. Suoka jī stuostīt nūtikšonas un puosokas. Suoka ari skrūders stuostīt sovu nūtykumu. "Es guoju vīnu reizi pa ceļu un īguoju mežā. Verūs: preti man īt vīns vacs vecs un ar nazi rūkā grib mani nūdurt. Es jū sagyvu aiz rūku un atjēmu nazi. Sist jū man beja žāl, par tū ka vacs cylvāks, varbyut, sok, jau bez pruota. Es pajēmu un pīsēju jū aiz motu pi kūka, bet nazynu, kas jū atraisīja," stuostīja skrūders. Dāli jam pīsazyna, ka vecs beja jū tāvs, kurs tagad sēd uz cepļa ar nūplāstim motim un vysu uodu nu golvas. Večam uz cepļa tyka lels kauns un jis nu tuo laika leidz pašai nuovei vairuok naguoja taidā dorbā.


text:
3. majā, Imanta Zīdūņa (Ziedoņa) dzimšonys dīnā, Latgolys viestnīceibā GORS, Rēzeknē, nūtyka catūrtuo apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” laureatu cyldynuošonys ceremoneja. Apbolvuojuma laureati ir Laura Putāne, Kristaps Rikāns, Laima Liepiņa, Jana Kolbina i Kārlis Agris Gross.
Vysi laureati sajēme tieļneicys Olgys Šilovys veiduotū Imanta Zīdūņa statueti i naudys bolvu 3000 eiro apmārā, kū nodrūsynoj mecenati Boriss i Ināra Teterevi.
Nūvodpietnīceibys nominacejis “Kedas” laureate Laura Putāne voda Štutgartis latvīšu tautys deju kolektivu “Trejdeksnītis” i Frankfurtis deju kolektivu “Dimdari”. Kai vīns nu leluokajim sasnāgumim ir Laurys apsajimšona nūorganizēt pasuokumu 2017. goda junī –“Eslingenas Dziesmu svētkiem 70”. “Gon tikt izvierzeitam apbolvuojumam, gon palikt par nominantu ir cytu cylvāku izsaceits nūviertiejums tam, kū tu dori. Tys ir dziļš spāka olūts, kas pīpylda i īdvasmoj. Paļdis fondam “Viegli” i vizionarim, kurim ir nūzeimeigi paruodeit i cyldynuot cylvākus, kurī aizrauteigi, ar vysu sirdi i dvēseli, nasavteigai dora nūzeimeigu dorbu latviskūs tradiceju saglobuošonā. Mani īdvasmoj sevkura nominanta stuosts i dorbi i varu tik apstyprynuot, ka uorpus Latvejis dzeivoj daudz īdvasmojūšu personeibu. Nominacejis “Kedas” laureata apbolvuojumu es radzu kai apbolvuojumu sevkuram, kas, kotrys piec sovu vareibu, tikpat aizrauteigai svešumā uztur dzeivu latviskū. Izjiutu itū apbolvuojumu kai spieceigu saiti storp latvīšim uorpus Latvejis i ar Latveju, partū ka mes asam vīna tauta ar vīnu zemi i vīnu dvēseli.”
Tautsaimisteibys nominacejis “Zemi es mācos” laureats Kristaps Rikāns, ASV uzjāmuma “Ubiquiti Networks” Latvejis filialis “U-Labs” vadeituojs nu Īcovys, kurs audzs i izagleituojs Latvejā, sajiems pīredzi ASV, niu attaisejs Reigā pasauļa leimiņa uzjāmumu. Kristaps Rikāns par apbolvuojumu: “Itys laureata tituls ir pīruodejums maņ pošam i cytim, ka atsagrīsšona dzimtinē bejs pareizs lāmums i Latveja ir zeme, kur cylvāki var padareit lelys lītys na tik sportā i kulturā, nu arī inženertehnologeju jūmā pasauļa mārūgā.”
Dzeive literaturā “Bize” laureate Laima Liepiņa, Grūbenis nūvoda Grūbenis pogosta bibliotekys vadeituoja. Apkolpoj apmaklātuojus na tik bibliotekys telpuos, nu ari ar bibliobusu, kas ir Laimys leluokais eistynuotais projekts jau ostoitū godu. “Tei ir nadaudz cytaida pamaneišona. Tys nūzeimoj byut tūs vydā, kam nūzeimeigi kolpuot cylvākim, jūs parūceibai, jūs lobumam. Pamaneit cytaidū i tū daudzynuot, kab cyti pamona i sajam idejis. Cylvāki ir aplīcynuojuši, ka bibliotekai ir juoīt pi skaiteituoja. Bibliobusim byus byut. Kab myusu pīmārs īdvasmuotu pošvaļdeibys i bibliotekarus cytūs nūvodūs Latvejā byut cytaidim, vaicuot jaunys idejis i dorbuotīs,” soka Laima.
Bārnu i jaunīšu nominacejis “Rabarbers” laureate Jana Kolbina – 22 godus vaca jaunīte nu Solyspiļs, studej Latvejis Universitatis Pedagogejis, psihologejis i muokslys fakultatē i struodoj Reigys Valdorfškolā. Jana ir pozitiva, rodūša, atvārta vysam jaunajam, praseiga pret sevi, sapņuotuoja, kas tic, ka kaidu dīnu cylvāku smaidi pīvarēs pasauļa naidu. “Kod muns Rabarbera ceļš tik suocēs, dzierdieju kaidu Anitys Krūmiņys (sīvīte, kas mani dasaceja itai nominacejai) interviju, kur jei saceja: “I cylvāks patīsai kai taids rabarbers izalauž caur vīnaldzeibu, caur rutinu, caur pelieceibu. Jana ir izauguse taidā naparostā vītā Solyspilī… i ir izauguse daudzim par prīcu. Sevkurs var īt pi juos veļdzētīs i jimt spāku nu juos. Tys mani puorsteidz.” Rabarbers tys ir vēļ vīns ceļa pūsmys. Pūsmys ceļā iz sevi. Es nikod navierteju rezultatu, vysod par nūzeimeiguokū skaitu ceļu, ari itymā gadīnī – sasatikšona ar vizionarim, īsapazeišona ar nominantim, ar fonda cylvākim – tys beja nūzeimeiguokais, interesantuokais, boguotynūšuokais,” stuosta Jana.
Zynuotnis nominacejis “Taureņu uzbrukums” laureats Kārlis Agris Gross – Reigys Tehniskuos universitatis Naorganiskuos sintezis instituta pietnīks, doktora grāds materialzynuotnēs. Sovā pietnīceibys nūzarē Kārlis ir struoduojs 30 godu, treis kontinentūs, i saprats, cik nūzeimeiga ir sakuortuoteiba vysūs leimiņūs, kab izgataveitais materials dūtu vyslobuokuos īpašeibys. Kārlis Agris Gross par sajimtū apbolvuojumu: “Naasu nikod īsadūmuojs, ka byušu izvierzeits itaidam apbolvuojumam. Dzeivoju kai maņ ir vuiceits – struoduot rodūši, veiksmeiguok puorvarēt škieršļus i dorbuotīs, kab veicynuotu sabīdreibys atteisteibu. Asu laureats zynuotnē, partū grybu izceļt temu, kas aizgiun na tik munu pietnīceibys vierzīni materialu zynuotnē, nu ari cyta veida jūmys. Itys apbolvuojums dūd skaidru zeimi cytim, ka mes vēļ varam augt, ka vēļ ir juoaug i juovaicoj veidu, kai augt kotru dīnu, kab mes byutu atjaunuoti i dorbuotūs ar jaunu energeju. Vuiceit akademiskū raksteišonu i zynuotnis rokstu izveidi nabeja muns mierkis, atbraucūt iz Latveju, nu tū beja juoizveidoj, kab paleidzātu cytim komunicēt zynuotnis jaunumus. Sajamūt laureata titulu, maņ ir cereiba, ka puormainis turpynoj vierzeit kotru iz prīšku, ka mes varam apsavērt, kū var dūt, na, kū var jimt. Maņ ir cereiba, ka Latveja ir vīta, kur atteisteit rodūšumu, inovacejis, ar vareibom atsateisteit i sasnīgt rezultatus pasauļa mārūgā.”
Imanta Zīdūņa fonds “Viegli” apbolvuojumu „Laiks Ziedonim” īdybynuojs 2014. godā, kab īdvasmuotu, nūviertātu i cyldynuotu jaunradi, kai ari dzejnīkam Imantam Zīdūņam nūzeimeiguos vierteibys – izcileibu, degsmi, syuteibu, stuoju, veiksmi i sovpateibu, kas jau trešū godu teik vaicuotys sevkura pretendenta personeibuos.
Kartenis: Margarita Germane


text:
Synonyms
Hypernyms
Reverse dictionary
Typos
kyrurus tetrix, oyrurus tetrix, pyrurus tetrix, ltrurus tetrix, lgrurus tetrix, lhrurus tetrix, lururus tetrix, lyeurus tetrix, lydurus tetrix, lyfurus tetrix, lyturus tetrix, lyryrus tetrix, lyrhrus tetrix, lyrjrus tetrix, lyrirus tetrix, lyrueus tetrix, lyrudus tetrix, lyrufus tetrix, lyrutus tetrix, lyrurys tetrix, lyrurhs tetrix, lyrurjs tetrix, lyruris tetrix, lyrurua tetrix, lyruruw tetrix, lyrurud tetrix, lyrurux tetrix, lyruruz tetrix, lyrurua tetrix, lyrurus retrix, lyrurus fetrix, lyrurus getrix, lyrurus yetrix, lyrurus twtrix, lyrurus tstrix, lyrurus tdtrix, lyrurus trtrix, lyrurus terrix, lyrurus tefrix, lyrurus tegrix, lyrurus teyrix, lyrurus teteix, lyrurus tetdix, lyrurus tetfix, lyrurus tettix, lyrurus tetrux, lyrurus tetrjx, lyrurus tetrkx, lyrurus tetrox, lyrurus tetriz


text:
Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks” par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturā itūgod tiks padūta dirigentim i školuotuojim Vitoldam i Antoninai Milaševičim, informej Latgolys viestnīceibys GORS puorstuove Edeite Husare.
Svātdiņ, 26. februarī, Latgolys viestnīceibā GORS nūtiks Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2016” svineiguo ceremoneja, kurā tiks gūdynuots 2016. goda veikums latgalīšu kulturā 18 nominacejuos. Nominacejis “Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā” gūdu itūgod sajims dirigenti i školuotuoji Antonina i Vitolds Milaševiči, kurūs rodūšais myužs ir nūzeimeigs īguļdejums Latgolys i Latvejis kulturā. Bez obeju izcylūs personeibu davuma i jūs audziekņu sasnāgumu nav īdūmuojama Latgolys pādejuo godu symta koru kulturys aina. Dirigenti vysod veicynuojuši i populariziejuši latgalīšu tautysdzīsmis skaniejumu, īkļaušonu koru muzykys repertuarā i rūsynuojuši komponistus veiduot latgalīšu dzīšmu apdaris.
Antonina i Vitolds Milaševiči ir latgalīši. Antoninys (Keišys, bīžuok sauktys Antys) dzymtuo puse ir Baļtinova. Vitolda dzymtuo puse ir Aglyuna. Vitolds i Anta sasatyka Rēzeknis muzykys vydsškolā i nu tuo laika i saimis klopotys, i rodūšī dorbi tyka daleiti iz pusem. Div rodūšys personeibys, dirigenti soka, ka nikod nav izjutuši greizsirdeibu pret ūtra dorbu voi panuokumim. Taišni ūtraiž, vysu myužu jī vīns ūtram ir bejuši leluokais atspaids – i rodūšajā, i ari saimis dzeivē, kurā tikū nūsvietejuši zalta kuozu jubileju.
Antonina Milaševiča (dz. 1938. g.) 1956. godā īsastuojuse Rēzeknis muzykys vydsškolā. Kora dirigiešonu absolvējuse pi Antoninys Mežinskys. Piec muzykys vydsškolys suokuse studēt Latvejis Vaļsts konservatorejis Kordirigiešonys nūdaļā Imanta Kokara klasē. Tai kai Anta Reigā vuicejuos nakluotīnē, tod piec muzykys vydsškolys beigšonys suokuse dorba gaitys Rēzeknē. Nu 1960. goda struoduojuse par dirigiešonys pedagogi Rēzeknis muzykys vydsškolā, izvuicejuse jaunu latgalīšu dirigentu paaudzi, vadejuse dirigentu vuiceibu kori. Vuiceibu laikā i vāluokajūs godūs dzīduojuse vairuokūs korūs i ansambļūs: sīvīšu vokalajā kvartetā “Latgale” kūpā ar vadeituoju A. Mežinsku, E. Slišāni i A. Šņukuti, Ulda Baluoža vadeitajā TK “Ezerzeme”, Rēzeknis Suopu Dīvmuotis bazneicys korī. Vairuokus godu desmitus bejuse Rēzeknis koru dirigente: 1966.–1981. godā kūpā ar golvonū dirigenti A. Mežinsku sīvīšu TK “Ieviņa” ūtrei dirigente; 1972.–1982. godā kūpā ar dzeivisbīdru Vitoldu Milaševiču jauktuo kora “Saskaņa” dirigente; vadejuse Brīžucīma sīvīšu vokalū ansambli. Kai koru dirigente i dzīduotuoja pīsadalejuse vysūs XIII–XX Vyspuorejūs latvīšu Dzīšmu svātkūs, Latgolys nūvoda dzīšmu svātkūs i koru festivalūs, bejuse zonalūs dzīšmu svātku viersdirigente Rēzeknē, Bolvūs, Ludzā.
Vitolds Milaševičs (dz. 1942. g.) 1960.gadā īsastuojs Rēzeknis Muzykys vydsškolys Kordirigentu nūdaļā, kur pedagoga Ulda Baluoža vadeibā vuicejīs dirigiešonu. Veseleibys i finansialuo stuovūkļa deļ nav saguojs studēt Latvejis Vaļsts konservatorejā, nu, atīmūt nu armejis, suocs struoduot – suokumā 5. vydsškolā, piec tam pakuopiniski ari Bārnu muzykys školā par solfedžo školuotuoju, kluot vēļ 10 godu dorbuojīs kai bārnu kora školuotuojs, cikom rodusēs ideja par puišu kora dybynuošonu. 1976. godā izveiduojs puišu kora klasi, kurū vadejs da 1993. goda. Vitolda bejušī audziekni Eriks Čudars, Gunārs Igaunis, Anda Lipska, Tatjana Davidovska, Rita Pavloviča i cyti palykuši par prasmeigim i talanteigim muzykys pedagogim i dirigentim. Sadarbeibā ar dirigenti Ruotu Salmiņu 1988. godā izveiduojs jaunīšu kori “Ezerzeme”. Tuoļuok ituo kora vadeišonu nūdevs sovim bejušajim školānim E. Čudaram i A. Lipskai. Kūpā ar dzeivisbīdri Antoninu Milaševiču 1981. godā suocs Rēzeknis Pīna konservu kombinata jauktuo kora “Saskaņa” vadeišonu. Nu 1985. goda bejs Rēzeknis rajona školuotuoju kora “Rāzna”, nu 1992. gada jaunizveiduotuo Rēzeknis Školuotuoju instituta sīvīšu kora dirigents. 1992.–1995. godā vadejs Rēzeknis Jezus Sirds katedralis jaunīšu kori. 1971.–1993. godā seši V. Milaševiča vadeitī kori pīsadalejuši vysūs Vyspuorejūs latvīšu i Latvejis Školu jaunatnis Dzīšmu svātkūs. Bejs Rēzeknis rajona i Rēzeknis piļsātys koru viersdirigents. Sovys pedagogiskuos darbeibys laikā veics nūzeimeigus sasnāgumus bārnu koru kulturys leimiņa ceļšonā.
Svineiguo bolvys padūšonys ceremoneja nūtiks 26. februarī 16.00 Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalā. Ceremoneju ar muzykalim prīšknasumim kuplynuos grupys “Dabasu Durovys”, “Piparmētra”, “Sovvaļnīks”, projekts “Jezups i Muosys”, folklorys kūpa “Upīte”, tradicionaluos muzykys grupa “Tautumeitas”, solistu apvīneiba “Jubilāri”, dzīsminīks Kārlis Kazāks, veiru kors “Graidi”, postfolklorys grupa “Rikši”, Guntra Kuzmina, dzīsmineica Laura Bicāne.
“Boņuks 2016“ ceremoneju tīšraidē varēs vērtīs ari “LMT Straume“ tīšraidē.
Karteņa: Māris Justs/žurnals “A12”.


text:
Zylupis nūvoda Pasīnis pogostā atsarūn Grebļa kolns, kas ir unikala i aizsorgojama teritoreja. Te atrūnamys vysaidys aizsorgojamys augu, dzeivinīku i kukaiņu sugys. Kab akcentātu ituos eipašuos vītys unikalitati, 30. junī Grebļa kolnā pyrmū reizi nūtiks Tauriņu nakts.
Raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoja Laura Sondore-Strode sasatyka ar Zylupis nūvoda turisma dorba organizatori i gidi Ilgu Ivanovu. Ilga pastuosteja, ka itei vīta ir dobys līgums ar eipašu mikroklimatu i augu vaļsti. Tī atrūnamys vairuokys tauriņu sugys, kas īraksteitys Latvejis Sorkonajā gruomotā.
Tauriņu nakts laikā apmaklātuojim specialistu pavadeibā byus vareiba apsavērt tī dzeivojūšūs tauriņus i cytus kukaiņus, kas tiks davylynuoti ar eipaša prožektora paleidzeibu. Izgleitojūšuos aktivitatis tiks papyldynuotys ar vysaidom rodūšom darbneicom, kab garlaiceigi nabyutu nivīnam.


text:
Sevkurs foto entuziasts i profesionaļs teik aicynuots pīsadaleit foto akcejā “Latvijas dabas spēks un skaistums”, kas nūteik projekta “Loba doba Zīmeļlatgolā jeb atklāj dabas pētnieku sevī” ītvorūs.
Fotoakcejā teik gaideitys kartenis, kas uzjimtys Zīmeļlatgolā – Bolvu, Viļakys, Ruguoju, Baļtinovys i Kuorsovys nūvodūs i kuruos raksturoj Zīmeļlatgolys pīcu nūvodu dobu i dobys vierteibys vysaidūs godalaikūs, īkļaunūt tematiku – četrys dobys stihejis: iudiņs, zeme, guņs i gaiss.
Īsnāgtuos kartenis varēs apsavērt ceļojūšajā izstuodē, kurei vysūs pīcūs nūvodūs tiks izstuodeita da 2017. goda septembra. Karteņu īsnīgšona da 1. decembra.
Vaira informacejis – nūlykumā.


text:
2. oktobrī Daugovpiļs teatrī gaidoma pyrmizruode Krīvejis dramaturga V. Sigareva lugys “Krievu loto” jaunīstudiejumam “Latgaliešu rulete” Olega Šapošnikova režejā. Tei byus šokejūša komedeja latgaliski, kurymā ospruoteigā veidā tiks atkluota cylvāka dobys naparadzameiba.
Daugovpiļs teatra skateituoji jau zyna dramaturga Vasileja Sigareva dorbu “Ekstrasensa cīņa” (rež. I. Lūsis). Sovūs dorbūs V. Sigarevs dasagiun parostu cylvāku dzeivei, kas ir vīns nu īmaslu, parkū juo dorbi spiej uzrunuot tik lelu auditoreju. Koč i jaunīstudiejums “Latgaliešu rulete” nav vīns nu rakstureiguokūs dramaturga dorbu, tymā var atrast Sigareva lugu byutiskuokū elementu – aiz satirys i komiskuo pleivura nūglobuotū dzeivis patīseibu.
“Latgaliešu rulete” ir stuosts par Līpeņu saimis azartiskū pīdzeivuojumu. Liktiņs jim pieški pīspieliejs lelū laimastu, nu tikpat nagaideitai tū ari nūglobuojs. Golvonī varūni navar rast sev vītu, raugūt saprast, kur pagaiss jūs laimeigais belets. Patīseibys vaicuojumūs Līpeni ir gotovi likt lītā vysus īspiejamūs īrūčus, kas vaiņugojās ar puorprotumim boguotu nūtikšonu vērtini, kurymā natryukst ni jautreibys, ni ospruoteibys, ni krītnys devys latgalīšu humora.
Lūmuos: K. Veinšteina, E. Viļums, M. Kuorkliša, R. Gailums, L. Ivanova, M. Korsiets, M. Abramovs.
Pyrmizruode – 2. oktobrī 18.30.
Tyuvuokuos izruodis –30. oktobrī 18.30 i 27. novembrī 18.30.
Beleti – Daugovpiļs teatra kasē (65426520) i škārsteiklā.
Foto: Džeina Saulīte


text:
pyrmūdīna, 1. JANVARS
VYSUSVĀTŌKŌ JAUNOVA MARIJA, DĪVA
MŌTE
Obligatōs svineibas
PYRMAIS LASEJUMS Sk 6, 22 - 27
Dīva svēteiba.
LASEJUMS NU SKAITĻU GRŌMOTAS
Kungs runōja uz Mozu, saceidams: «Soki
Aronam un jō dālim: Jums byus svēteit Izraeļa bārnus un jim saceit: «Kungs lai
tevi svētej un lai tevi sorgoj! Kungs lai apgaismoj sovu vaigu pōr tevi un lai
ir tev žēleigs. Kungs lai pagrīž sovu vaigu uz tevi un lai dūd tev mīru.» Tai
jī pīsauks munu vōrdu pōr Izraeļa bārnim, un es jūs svēteišu.»
Tys ir Dīva vōrds.
PSALME 67 (66)
Refrens: Dīvs
lai svētej vysas tautas. (R. sal. 2a)
2 Dīvs
lai apsažāloj par mums un myusus svētej,
jō vaigs pōr mums lai gaiši atmirdz.
3 Tovs
ceļš lai tūp zynoms zemes vērsā,
tova pesteišona — vysom tautom.
Refrens
5 Lai
prīcojās un gavilej tautas,
jo ļaudim tu sprīd tīsu taisneigi
un vodi tautas zemes vērsā.
Refrens
6 Dīvs,
lai tevi slavej tautas,
lai tevi slavej vysas tautas.
8 Lai
Dīvs myusus svētej
un vysōs zemes molōs lai jō beistās.
Refrens
ŪTRAIS LASEJUMS Gal 4, 4 - 7
Dīvs syuteja sovu Dālu, dzymušu nu sīvītes.
LASEJUMS NU SVĀTŌ APOSTOLA PŌVULA VĒSTULES GALATĪŠIM
Brōli:
Kod pīsapiļdeja laiks, Dīvs syuteja sovu
Dālu, dzymušu nu sīvītes un pakļautu lykumam, lai izpērktu tūs, kas beja zam
lykuma varas, un lai mes īgyutu dālu tīseibas. Tai kai jyus asat dāli, Dīvs
syuteja sova Dāla Goru jyusu sirdīs, kas soka: «Abba, Tāvs!» Taitod tu vairs
naesi kolps, bet dāls, bet jo dāls, tod caur Dīvu ari maņtinīks.
Tys ir Dīva vōrds.
PYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS Ebr 1, 1 - 2
Alleluja.
Dīvs ir daudzkōrt runōjis uz myusu tāvim
caur pravīšim;
beidzūt šamōs dīnōs jys ir runōjis uz
mums caur Dālu.
Alleluja.
EVANGELIJS Lk 2, 16 - 21
Jū nūsauce vōrdā Jezus.
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS LUKASS
Tymā laikā:
Goni steigšus gōja uz Betlemi un atroda
Mariju, Jezupu un silē paguļdeitu bērneņu. Jū īraudzejuši, jī pastōsteja tū, kas
par šū bārnu jim beja saceits. Un vysi, kas dzērdēja, breinējos par tū, kū goni
jim stōsteja. Bet Marija paturēja prōtā vysus šūs vōrdus, pōrdūmōdama tūs sovā
sirdī. Un goni atsagrīze atpakaļ, gūdynōdami un teikdami Dīvu par vysu, kū beja
redzējuši un dzērdējuši, kai tys jim beja sludynōts. Un, kod ostoņas dīnas beja
pagōjušas un bārns beja jōapgraiza, jū nūsauce vōrdā Jezus, kai tū eņgeļs beja
sacejis vēļ pyrms jō ījimšonas mōtes mīsā.
Tys ir Kunga vōrds.


text:
Itūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej Bolvūs, kur dzeivoj i struodoj Goda bolvys medicinā 2016 sajiemieja Svetlana Puka i jau 6 godus dorbojās vuojredzeigūs teatra kūpa “Redzēt ar sirdi”.
Kod pyrma vairuoku godu Bolvu Tautys teatra režisorei Vairai Resnei pīduovuoja vadeit nūdarbeibys naredzeigūs bīdreibys cylvākim, jai vēļ nabeja saprasšonys, par kū tys varātu puorsavērst. Tūlaik nūdarbeibys beja viņ kuortejuo Eiropys projekta sastuovdaļa, kas pamozam puorauga par vareibu sevī i cytūs atkluot kū jaunu, puorsteigt leidzcylvākus i sajimt gondarejumu par padareitū.
Režisore Vaira Resne soka, ka svareigokais ir nūticēt sev i dareit nu sirds, i taišni tū jau sešus godus dora vuojredzeigūs teatra kūpa “Redzēt ar sirdi”.
Taipoš juodasoka, ka paguojušuo goda lobuokuo zūbuorste Svetlana Puka ari dzeivoj i struodoj Bolvūs. Juos prakse atsarūn pošā piļsātys centrā, pogolmā aiz duorzkūpeibys veikala. Gaišajuos i plašajuos telpuos Svetlana ar smaidu uzjem sevkuru pacientu.
Laukūs par konkurenci runys navar byut. Specialistu tryukuma deļ dokture Puka reizi nedeļā brauc ari iz Ruguojim. Poša dokture soka, ka lela daļa specialistu palīk Reigā deļtuo, ka tī jau ir gona daudz klīniku, kuruos struoduot, a ite, regionūs, vyss juosuoc nu jauna, kas prosa cīši lelu finansialū īguļdejumu. Tok Svetlanu Puku gryuteibys nav atturiejušys.


text:
Latgalīšu grupai “Dabasu Durovys” niu ir rodūšuo pauze, i itū šaļti grupys solists Arņs Slobožanins izmontoj, kab realizātu sovu ideju par soloprojektu, pīduovojūt klauseituojim dzīsmi “Tur”.
Sovu muzykalū suonsūli autors skaidroj: “Kaidu reizi daīt laiks padareit dorbus, kas jau seņ ir padūmā, nu nav bejuse vareiba tim dasagiut. Tys ir taipat, kai sakuortuot vasarneicu, sataiseit trepis voi saškiruot garderobi.”
Muzykalī aizmetni dzīsmei “Tur” rodušīs pavasarī, nedeļgolu pavodūt Kuorsovys nūvoda Buozovā.
“Beja apreļa suokys. Pyrma puors dīnu nazkodejuo grupys menedžere Anna Briška mani beja īpazeistynuojuse ar basgitaristu Zurabi Ivanānu (Gruzeja), kurū uzaicynuoju gostūs da seve. Vyss nūtyka dabiski – Zurabi spēlēja kaidu nu sovim basgitarys rifim, kurū es “nūgivu” i radeju vuordus i meļdeņu. Dzīsme ir par vītu, kur tei sacarāta – Latvejis pīrūbeža cīmatu, kurā pavadeju sovu bierneibu, vītu, kura maņ vysod byus eipaša. Dūmoju, ka kotram nu myusu bierneibys zemei ir eipaša, sylta nūzeime, partū tycu, ka dzīsme spēs uzrunuot.”
Dzīsme īraksteita tīpat Buozovā. Īrokstā pīsadaleja Arņs Slobožanins (gitara, bolss), Zurabi Ivanāns (basgitara, bolss, tausteni), Deniss Smirnovs (bungys). Miksēja Armands Treilihs. Videoverseju radejs Ivars Utināns (IVO productions).


text:
Dīnvydlatgolys NVO atbolsta centrys izsludynuojs Latgolys NVO projektu programu 2016, kuruos mierkis ir veicynuot pylsūniskuos sabīdreibys iniciativys, dzeivuotuoju leidzdaleibu i storpkulturu dialogu, tymā skaitā mozuokumtauteibu dorbu Latgolys planavuošonys regionā, informej latgale.lv.
Kūpā konkursam daeimami 24 000 eiro, kas sadaleiti trejom atbolsta jūmom:
kas veicynoj pylsūniskuos sabīdreibys iniciativu atteisteibu i dzeivuotuoju leidzdaleibu, dūmūt atbolstu regiona navalstiskajom organizacejom i veicynojūt tūs sovstarpeigū sadarbeibu, sekmejūt Latvejis vaļsts symtgadis svineibu viersmierka “Styprynuot Latvejis sabīdreibys vaļstsgrybu i pīdareibys sajiutu sovai vaļstei, rūsynojūt pošorganizejūšus procesus i sadarbeibu” eistynuošonu, atbolstūt aktivitatis:
- vītejūs cylvāku īsasaisteišonu sovys kūpīnys dzeivis apstuokļu i kvalitatis uzlobuošonā, veicynojūt cylvāka, kūpīnys i vaļsts izaugsmi i ilgtspieju, īsaistūt pošvaļdeibys, bibliotekys, kulturys centrus, muzejus, izgleiteibys īstuodis;
- vaļstiskuma veiduošonuos, atteisteibys i saglobuošonys viesturis izpieti i tuos rezultatu myusdīneigu komunikaceju sovā apleicīnē;
- Latvejis cylvāku talantu, izcileibys, uzjiemeiguma i sasnāgumu apzynuošonu i īsadvasmuošonu nu tūs;
- paaudžu saikņu styprynuošonu, bārnim i jaunīšim izajamūt leidzvierteigu iniciativu i atbiļdeibu;
Storpkulturu dialoga atbolsta projektim (8 000 eiro),
- kas styprynoj sovstarpeiguos izpratnis veiduošonu, stereotipu mozynuošonu, vysaidu tauteibu puorstuovu īsaisteišona aktivitatēs, kas vārstys iz salīdieteibu i īkļaujūšu pylsūniskū leidzdaleibu;
Mozuokumtauteibu NVO atbolsta projektim (8000 eiro)
- veicynuot mozuokumtauteibu ideņtitatis i kulturys montuojuma saglobuošonu i atteisteibu, atbolstūt vysaidu mozuokumtauteibu rodūšūs kolektivu darbeibu, mozuokumtauteibu tradiceju i folklorys atteisteibu;
- sekmēt mozuokumtauteibu pylsūniskū leidzdaleibu i sadarbeibu;
- veicynuot Latvejis romu kūpīnys integraceju i leidzdaleibu, tymā skaitā sekmēt sadarbeibu storp romu kūpīnu i pošvaļdeibu/-om i/voi socialajim partnerim, jemūt vārā Latvejis romu integracejis politikys pasuokumu kūpumu, kai ari atbaļsteit romu kūpīnys kulturys ideņtitatis saglobuošonu i storpkulturu dialogu.
- Mozuokumtauteibu navalstiskuos organizacejis ituo nūlykuma izpratnē ir: Organizaceju voda i tamā dorbojās Latvejā dzeivojūšuos nacionaluos minoritatis. Organizacejis darbeiba da šam vārsta iz Latvejā dzeivojūšūs nacionalūs minoritašu puorstuovu pylsūniskū leidzdaleibu i sovys kulturys i ideņtitatis saglobuošonu voi cytom aktivitatem, kas salīdej i apvīnoj nacionaluos minoritatis Latvejā. Atbolstamuos aktivitatis ir taidys, kurymuos aktivi teik īsaisteiti i mozuokumtauteibys, i ari pamatnācejis puorstuovi.
Vīnam projektam maksimali daeimami 3000 eiro, termiņš projektu iesnīgšonai ir 2016. goda 6. juļa 16.00.


text:
Slinkās sievietes
Dzeivuoja vīnā cīmā vecs ar sovu buobu moziņā ustabiņā. Beja zīma. Reitā pasacēļa vecs, apylka sovu kažuciņu un aizbraucja uz mežu pēc molkas, bet buoba aizkurinuoja cepli un suoka peiragus cept. Ap pusdīnom atbraucja juos vecs un redz, ka stuov juo buoba pi cepļa un sylda placus. Buoba nu juo vaicoj: "Nu kū, vecīt, sasoli? Stuovi pi cepļa un syldi placus, bet es paēšu syltu kuopustu, lai daguns tev atsalaiž!" — "Labi!" — pasacīja vecs, "tu sevi žāloj, bet par mani nadūmoj!" Buoba paēdja korstu kuopustu un runoj večam: "Nu kai tev daguns, atsalaidja, bet jo na, tad es īdūšu tev soltū kartupeļu!" Vecs, nikuo narunuodams, apēdja soltūs kartupeļus un aizguoja gulātu. Reitā vecs otkon brauc uz mežu pēc molkas, un pajem ar sevi sovu buobu. Braukdami pa ceļi, jī satyka vylku. Vylks runoj: "Es nu jyusim kuru nabejis apēsšu!" Vecs dūmuoja, dūmuoja un vaicoj: "Kuru tu lobuok gribi?" Vylks jam atbildēja: "Zyrgu!" Otkon dūmoj vecs un runoj vylkam: "Lobuok pajem munu buobu, jei tukluoka kai zyrgs un dēļ manis na tai vajadzīga!" "Nu labi," pasacīja vylks, "es pajemšu buobu!" Vylks pajēmja buobu aiz apakles un aiznesja uz sovu ustabiņu sovim mozim bārnim. Buoba tymā ustabiņā izdzonuoja vysus vylka bārnus, atskrēja uz sovu sātu un stuov pi cepļa. Atbraucja juos veirs un redz, ka juo buoba stuov pi cepļa un sylda placus. Kad īraudzēja buoba sovu veceli, tyuleņ kluot pi juo pīskrēja un runoj: "Vecit, sēstīs pi golda ēst, bet es par tevi izjyugšu zyrgu!" Verās vecs, ka juo buoba palyka lobuoka. Nu tuo laika suoka veceli dzeivuot mīrīgi un vīns ūtru klausīt un žālot leidz pašai nuovei.


text:
Ari itūgod LaKuGa pīduovoj puorskaitet latgaliski topušūs dorbus Latgolys lauku školu jaunradis konkursa ītvorūs, kas veļteits literatei Naaizmierstulei. Konkursa tema beja “…soki, kū gribi dzeivē sasnēgt? Uz kū nasās tovs prōts un sirds?”. Turpynojam publicēt jaunuokuos grupys (5.-7. klase) dorbus.
Autore: Krista Greiža, Maltys 1. vydsškolys 6. klasis škoļneica
Munys dzeivis ceļš i sapyni
Dzeive sastuov nu dažaidim pūsmim, i kotrā nu tim mes izvyrzom sev kaidus nūteiktus mierķus, kū gribim sasnēgt. Arī munā dzeivē ir daudz lītu, kū es grybātu sasnēgt. Kotra bārna sapyns ir kliut par slovonu cylvāku, tai, lai tevi vysi pazeitu. Ari es tai grybu šūbreid. Es vēļ daudz kū nasaprūtu, najādzu, bet vysam ir sovs laiks.
Kotram ir sova izvēle, kotrs ir sova liktiņa nūteicējs i sovys laimis kaļvs. Par pīmāru, muns tēte, kai jau ari vysi puikys, gribēja kliut par kosmonautu, lai liduotu iz Mienesi. Vys tik tys tai nanūtyka. Nu muna mama gribēja byut par školuotuoju. Jau tod, kod jei beja moza,bīži spēlēja školu, kurā pīpiļdeja sovu sapyni –beja školuotuoja. Jei mierktīceigi guoja iz sovu mierki i kliva par školuotuoju.
Rūbežs storp gaismu i tymsu esi tu pats. Tu vari dabuot lobu dorbu, sataiseit stypru saimi, dzeivuot pīpiļdeitu i gondareitu dzeivi, bet vari ari tikt dzeivis tymsajā pusē, tev var nabyut izgleiteibys, ka byusi slynks, vari kliut bezdarbnīks, ka napīliksi pyulis profesejis dabuošonā. Vīna moza klaida var izmaineit vysu tovu dzeivi.
Itūšaļt es asmu pusaudze, maņ vyss vēļ prīškā, es symtu i vīnu reizi maineišu sovys dūmys, par kū maņ kliut i kū sovā dzeivē sasnēgt. Es varātu byut slovona futboliste voi ari slovons fotografs, jo tuos ir profesejis, kas maņ pateik. Tys, kaidu ceļu īšu es, ir atkareigs tik nu manis pošys, drūši viņ izvēli var ītekmēt arī tys, kaidus škieršļus sovā ceļā es satikšu.
Myusdīnu jaunīšim jau golvonais byut slovonim škārsteiklā i byut modernim. Es jau nasoku, ka ari taida naasmu, skaidrys, ka es ari tū grybātu. Padūmu laikūs tik daudzi sapynuoja kliut par slovonim kosmonautim. 21. godsymtā tys vairs nav aktuals, par kosmonautim jau gondreiž nivīns nagryb byut. Niu vysi sapynoj byut slovoni dzīduotuoji, doncuotuoji, atsarast uzmaneibys centrā i slavis gaismā. Bet bīži viņ itymā trokā dzeivis steigā aizmierst par goreigom vierteibom i Dīvu. Tū atguodoj viņ tod, kod ir slikti voi pīmeklej kaida nalaime.
Saprūtams, maņ daudz kas vēļ prīškā, bet vīnu es zynu nūteikti – grybu byut lobs cylvāks. Tod jau byus i veiksme, i puorticeiba, ari laimeiga i pīpiļdeita dzeive, par kaidu kotrs varātu tik sapynuot.
Autore: Kristiāna Logina, Brīžucīma pamatškolys 7. klasis škoļneica
Audit mani karūgā, sorkonboltsorkanā
Muna dzymtuo zeme, Latveja. Ar kolnīi i mežim, ar bārzu bierzem i prīžu sylim, ar ceiruļa dzīsmi i zylom azaru acim, ar Daugovys lūkim i syltu maizis klaipu iz golda.
Es grybu byut sorkons dīgs, lai mani īaustu Latvejis, vysskaistuokuos zemis, karūgā, jo asmu sovys zemis patriote.
Maņ pateik munys zemis karūgs, jo sorkonuo kruosa ir dzeiveibys, drūsmis, varūneibys, ceinis i uzvarys kruosa. Sorkons mani īdvasmoj, līk dūmuot par dzymtuos zemis na vīglū ceļu iz sovu naatkareibu.
Tys vydeņa boltums līk dūmuot par teiru i sakūptu Latveju, par laimi i prīcu cylvāku sejuos. Asmu vīna nu tim, kura sovu dzeivi gryb veļteit dzymtuos zemis uzplaukumam.
Kotrs nu myusu gryb dzeivē kū sasnēgt. Kaids gryb lelu i stypru saimi, šmuku sātu i kruošņu duorzu, bet cyts vēļ tik sapynoj, par kū byut.
Es dzeivē grybu daudz kū paraudzeit, jo grybu byut daļa nu Latvejis, daļa nu sovys tautys i zemis viesturis. Grybu pīderēt tik vīnai zemei – Latvejai. Grybu sovu zemi taiseit lobuoku, lai te patyktu dzeivuot na tik munim bārnim i mozbārnim, bet i vysom cytom paaudzem. Sovu vītu radzu storp augstim veirim Latvejā. Grybu izavuiceit, lai varātu pījimt taidus lykumus, kas veicynuotu dzymtuos zemis attīsteibu i vairuotu ļaužu lobkluojeibu.
Naratai dūmoju, voi šudiņ asam vīglys dzeivis teikuotuoji, ka tik miļzeigā skaitā pamatam sovu vaļsti, dūdūtīs laimis mekliejumūs iz uorzemem. Kas myus tī dzan? Leluoka olga? Lobuoki dzeivis apstuokli? Vēļ kas cyts? Voi tī asam prīkšnīki, voi tik malnuo dorba dareituoji? Grybātu vaicuot, voi spiejat īmeiļuot jaunū vītu, jo bez mīlesteibys nav svieteibys dzeivei.
Soka, ka cylvāks spiej vysu. Īspiejams, ka tai ir. Tik dūmoju, ka nav īspiejams pavēlēt sovai sirdei, kura ir i byus pīsīta nūteiktai vītai pasaulī – meilam, mozam zemis styureišam – Latvejai.
Īaudit mani karūgā, lai pīteik spāka dzeivuot i struoduot dzymtajā zemē.
Autore: Kristiāna Nikola Pūdža, Prīkuļu pamatškolys 6. klasis škoļneica
Es – kai pīruodejums
Pa radeju es dzierdieju, ka veirīts lyduos iz Marsu. Tys īkryta sirsneņā. Cik lelam spākam sevī ir juobyut, lai pīrunuotu sevi dūtīs iz Marsu, i pituo iz naatsagrīzšonu… Ot, itaidu spāku! Ka vysim taids byutu!
Nu ot, tod es tān raksteišu taidu kai puorsoku par sevi voi – kai es īsadūmoju sevi iz tuo Marsa.
Nu tai, jau puora sūļu da lelajai raketei, īkuopšonai. Sirds sytās tai, ka sūpluok stuovūšais var dzierdēt. Tiuleņ, tiuleņ pa muti izlēks!
Raketē korsts. Es sveistu. Bet par korstumu i dūmys nava. Dūmys grīžās ap tū, kai tī byus. Nu, puortyka byus. Labi. Drēbis byus. Labi. Ai, maņ par tū pi kuojis! Maņ… vacuoku nabyus sūpluok… es grybu atpakaļ!!! Deļ kuo es te, korstā, pīsveidušā, lelā, naārtā raketē lydoju?! Deļ kuo maņ tū vajag?!
Ā.. nu pareiz, juoatsagrīž otkon pi tuos dūmys, tuos dūmys… jo es, mozs bārns lydoju tī, iz lelū, plašū kosmosa vītu, sauktu Marsu, es pīruodu Zemei, ka ES tū varu! Ka es, mozais bierneņš tū varu! Pi valna…
O! He – he… Moza drusceņa nu bezsvora stuovūkļa stadejis.. Atsaspruodzeju, lai varu tū izbaudeit aistyn… kai i bārns. Prauda, nivīns cyts naatsaspruodzēja… nivīns jau nav bārns… vaira. Nu, kai saprūtit, asu te vīneigais bārns… vyspuor itei loba dzela, sajiuta tik forša!
Zinit, itys maņ atguodynoj vīnu amerikaņu cylvāku dzīsmi: ”One way ticket to the Moon” – tīšā tulkuojumā – iz vīnu golu belets iz Mienesi. He, saprūtams, munā gadejumā iz Marsu.
Asu sarežgeits cylvāks. Maņ pruotā reizē var byut slyktys i lobys dūmys. Kai niu.
Bezsvora stuovūklis, dzeive bez vacuokim.
Dzīsme, korstums.
Es – kai pīruodejums pasauļam, i bailis.
Tuos ir šausmys, kas munā golvā nūteik!
Oi! Paga… nazkas nūsakrateja… nu ja, pa lūdzeņu radzu seņ dūmuos izsapynuotu skotu. Krateri, krateri, krateri. Ā, i te vēļ daži krateri. O! I, eu, kur dažys budkenis, laikam mums! A nazyn, kas juos izcēle?
Izkuopšona.
Bet maņ vēļ gribīs drupeit pasapynuot. Ka es vēļ lydoju, ka maņ vēļ tuoli da M-planetai.
– Eu, tu! Kuopsi uorā? – nazkaids veirīts ar kasti rūkuos maņ uzsauce.
– Pagaid, es vēļ pasapynuošu, – maņ pošai nu sevis nazkai izspruka. – Dūmuos atsavadeišu nu vacuokim, bruoļa, muosys… Nu babom i vacuotāva. Nu klasisbīdrim. Nu duorguos dzimtenis i planetys Zeme… – saceju, verūtīs pa lūdzeņu nazkur nakurīnē.
Jutu, ka veirīts iz mani tai čudnai pasavēre.
Kai es pagrīžu sovu akmiņs solti nūpītnū seju pret jū, redzēju, ka jam nūbierst osora. Jis uotri apsagrīze i aizguoja.
Es, napakustynojūt nivīna pošu vaibsta, pagrīžu golvu pret lūgu i vierūs tymā. Iļgi, vēļ iļgi…
Karteņa: Intys Valainis zeimiejums


text:
Raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji turpynoj īpazeistynuot ar interesantim i naparostim latgalīšim. Itūreiz raidejumā gastej Ainars Pudulis, kurū Latgolā vaira zyna kai breivdūmuotuoju ar naparostu redzīni.
Ainars Pudulis ir slovonuo pūdnīka Oduma Kuopusteņa mozdāls. Pats Ainars ar nūžālu soka, ka vactāva omotu tai i naīsavuiceja. Jis stuosta, ka pi vacvacuokim puorsvorā gastejs viņ školys breivlaikūs, partū ari laikam tai eistyn nav saguojs veļteit laiku vactāva omota puorjimšonai.
Ainaru Puduli var saukt par Latgolys baņkīri. Jam ir interesanta i sovpateiga pīredze uzjiemiejdarbeibā, ar kurū niu jis doluos raidejumā “Pi myusim Latgolā”.


text:
SVĀTDĪNA ZĪMASSVĀTKU OKTAVĀ, 31. decembris
SVĀTŌ
GIMINE – JEZUS, MARIJA UN JEZUPS
Svātki
PYRMAIS LASEJUMS Sir 3, 3 - 7. 14 - 17a
Dīvbejeigais gūdoj savus vacōkus.
LASEJUMS NU SIRAHA DĀLA GRŌMOTAS
Dīvs ir pagūdynōjis tāvu caur bārnim un
pōr dālim nūstyprynōjis mōtes tīseibas. Kas sovu tāvu gūdoj, tys īgyus grāku
atlaisšonu un pasorgōs sevi nu tim, un lyugšonas laikā tiks uzklauseits. Un
taipat dōrgumu krōjējam leidzeigs ir tys, kas tur cīnā sovu mōti. Kas sovu tāvu
gūdoj, tys redzēs prīcu nu sovim bārnim, un jō lyugšonas tiks uzklauseitas. Kas
sovu tāvu tur cīnā, tys dzeivōs ilgu myužu; un kas tāvam ir paklauseigs, tys
īprīcynoj sovu mōti. Dāls, atbolsti sovu tāvu vacumdīnōs un naskumdynoj jū jō
myužā. Un pat jo prōts jam mozynojās, esi īcīteigs un nanycynoj jū nivīnā nu jō
myuža dīnom. Jo žāļsirdeiba pret tāvu natiks aizmērsta; grāku vītā tei īmōjōs
tevī un tiks īskaiteita kai taisneigums.
Tys ir Dīva vōrds.
PSALME 128 (127)
Refrens: Svēteigi
ir tī, kas Kunga beistās. (R. sal. 1)
1 Svēteigs
ir ikvīns, kas Kunga beistās,
kas staigoj jō ceļus.
2 Tu
ēssi nu sova rūku dorba,
tu byusi laimeigs un tev labi klōsīs.
Refrens
3 Tova
sīva kai augleigs veina kūks
tova noma sīnōs.
Tovi bārni kai eļļas kūka atvases
ap tovu goldu.
Refrens
4 Raug,
tai tiks svēteits cylvāks,
kas Kunga beistās.
5 Lai
Kungs tevi svētej nu Siona,
ka tu radzātu Jeruzalemes labklōjeibu
vysōs sova
myuža dīnōs.
Refrens
ŪTRAIS LASEJUMS Kol 3, 12 - 21
Kristeigī principi gimines dzeivī.
LASEJUMS NU SVĀTŌ APOSTOLA PŌVULA VĒSTULES KOLOSĪŠIM
Brōli:
Kai Dīva izradzātī, svātī un mīļōtī,
īsatērpit sirsneigā žāļsirdeibā, laipneibā, pazemeibā, lānprōteibā un
pacīteibā. Esit vīns pret ūtru īcīteigi un cyts cytam pīdūdit, jo vīnam ir kū
syudzētīs par ūtru; taipat kai Kungs Jezus jums ir pīdevis, pīdūdit ari jyus. Bet
pōri vysam tam īsatērpit mīlesteibā, kas ir piļneibas saite! Un Kristus mīrs
lai volda jyusu sirdīs, jo tam jyus asat aicynōti kai vīna mīsa. Esit
pateiceigi. Kristus vōrds lai bogōteigi mōjoj jyusu vydā, pamōcit un paskubynojit
cyts cytu vysā gudreibā ar psalmem, himnom un goreigom dzīsmem, žēlesteibas
īspaidā dzīžūt Dīvam sovōs sirdīs. Un vysu, kū vīn jyus dorot vōrdūs vai
dorbūs, vysu dorit Kunga Jezus Kristus vōrdā, pasateikdami caur jū Dīvam Tāvam.
Sīvas, esit padeveigas sovim veirim, kai tam jobyun Kunga vōrdā. Veiri, mīļojit
sovas sīvas un naesit skorbi pret jōm. Bārni, esit paklauseigi sovim vacōkim
vysōs lītōs, jo tys pateik Kungam. Tāvi, nakaitynojit sovus bārnus, lai jī
nazaudej goru.
Tys ir Dīva vōrds.
PYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS Kol
3, 15a. 16a
Alleluja.
Kristus mīrs lai volda jyusu sirdīs;
Kristus vōrds lai bogōteigi mōjoj jyusu
vydā.
Alleluja.
EVANGELIJS Lk 2, 22 - 40
Bārns auga gudreibas pylns.
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS
LUKASS
Kod beja pagōjušas lykumā nūteiktōs
škeisteišonas dīnas, vacōki nese Jezu uz Jeruzalemi, lai jū stōdeitu Kungam prīškā,
kai ir raksteits Kunga lykumā: «Kotrs veirīšu kōrtas pyrmdzymtais lai teik veļteits
Kungam»; un lai uparātu, kai saceits Kunga lykumā, «vīnu pōri ūbeļu vai divus
jaunus bolūžus». Un, lyuk, Jeruzalemē beja cylvāks, vōrdā Simeons. Šys cylvāks
beja taisneigs un dīvbejeigs un gaideja īprīcynōjumu Izraeļam, un ar jū beja
Svātais Gors. Jys beja sajēmis nu Svātō Gora atklōsmi, ka namērs, cikom nabyus
redzējis Kunga Svaideitū. Gora pamudynōts, jys īgōja svētneicā. Un, kod vacōki īnese
bārnu Jezu, lai pōr jū izpiļdeitu Lykuma prīkšrokstus, jys jēme jū sovōs rūkōs,
slavēja Dīvu un saceja: «Tagad nu atlaid, Kungs, sovu kolpu mīrā, kai tu esi
sacejis, jo munas acis ir skatejušas tovu pesteišonu, kū tu esi sagatavōjis
vysu tautu prīškā: gaismu pogōnu apgaismōšonai un slavi sovai Izraeļa tautai.»
Jō tāvs un mōte breinējos par tū, kas tyka saceits par bārnu. Un Simeons jūs
svēteja un saceja Mōtei Marijai: «Raug, jys ir lykts par krisšonu un
augšanceļšonūs daudzim Izraelī un par zeimi, kam runōs pretim, lai atsaklōtu
daudzu siržu dūmas. Un tev pošai dvēseli pōrdūrs zūbyns.» Tur beja pravīte
Anna, Fanueļa meita, nu Asera ciļts, godūs ļūti vaca, pēc sovas jauneibas dzeivōjuse
septeņus godus ar sovu veiru un palykuse atraitne. Jei beja nūdzeivōjuse leidz ostoņdesmit
četrim godim, nasaškērdama nu svētneicas, kur dīnom un naktim kolpōja Dīvam ar
gavēnim un lyugšonom. Ari jei, atnōkuse tamā pošā stuņdē, slavēja Dīvu un
stōsteja par bārnu vysim, kas gaideja Jeruzalemes atpesteišonu. Izpiļdejuši
vysu pēc Kunga lykuma, jī atsagrīze Galilejā, sovā piļsātā Nazaretē. Bet bārns
auga, kliva styprs un gudreibas pylns, un Dīva žēlesteiba beja pōr jū.
Tys ir Kunga vōrds.
Voi eisōk: Lk 2, 22. 39 - 40
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS
LUKASS
Kod beja pagōjušas Mozus lykumā
nūteiktōs škeisteišonas dīnas, vacōki nese Jezu uz Jeruzalemi, lai jū stōdeitu
Kungam prīškā. Izpiļdejuši vysu pēc Kunga lykuma, jī atsagrīze Galilejā, sovā
piļsātā Nazaretē. Bet bārns auga, kliva styprs un gudreibas pylns, un Dīva žēlesteiba
beja pōr jū.
Tys ir Kunga vōrds.


text:
Dzīsmineica Laura Bicāne izdūd trešū albumu “Lauzīsimies cauri pūlim”, kurymā atrūnamys 10 kompozicejis latviski, latgaliski i angliski.
Laura Bicāne ir dzīsmineica nu Daugovpiļs nūvoda Vyškim. Vairuoku godu laikā izkūpuse sovu daiļradi, koncertiejuse, kai ari izdavuse div studejis albumus: “Es tikai ļaujūs” (2013) i “Trīspuksti” (2015). Niu dīnysgaismu īraudzeis trešais albums “Lauzīsimies cauri pūlim”.
Albuma vadmotivs atkluots tuo nūsaukumā. “Lauzīsimies cauri pūlim” ir fraze nu dzīsmis “Skolotāja šūpoles”. Dzīsme radeita, Laurai suocūt dorbu školā. Sasadurūt ar tik kruosainu kasdīnu, kū pīduovoj školys dzeive, rūnās sajiuta, ka esi pasvīsts gaisā kai leigačuos. I kai tik kuojis dasadur pi zemis, ir juosadūd iz prīšku apjiemeibys pylnam, kod nakod maudojūt ari pret straumi. Taida ir tei lausšonuos cauri pyuļam.
Albumā īkļautys četrys dzīsmis latgaliski: “Māraukla”, “Tī byusim mes”, “Satikšonuos” i “Myužeņš jauns” (ar O. Slišāna dzeju). Dzīsme “Māraukla” radeita puordūmuos par vajadzeibu izškiert lītys, kuruos dzeivē vad pa moldu celim i kuruos atkluoj patīseibu. “Tī byusim mes” sacerāta bruolāna Kristapa kuozom; tei stuosta par liktineigu īsapazeišonu i lelū dīnu, kod mīlesteiba mīļuotuoju storpā poša līcynoj par sevi. Dzīsme “Satikšonuos” pīraksteita seņ, kai veļtejums kaidam vuocu draugam. Tei atdzymuse kaidā dīnā, Laurai najauši sateikūt veikalā cylvākus, kurūs tamā dīnā cytaiž nikod nabyutu īsadūmuojuse satikt. Tī beja div latgalīšu prīsteri ceļā iz tuolū Italeju. Sovukuort “Myužeņš jauns” roduos festivalam “Upeitis uobeļduorzs” i vāluok tyka īraksteits kūpā ar postfolklorys grupu “Rikši”.
Div dzīsmis angļu volūdā “Stop” i “Home” Laurys dzīšmu skreineiti papyldynuojušys naseņ. Dzīsme “Stop” viestej par div vierzīnim. Vīns nu tūs vad iz augšu, iz izaugsmi, ūtrys – iz leju, degradaceju. Saucīņs “stop” ir aicynuojums apsastuot i pasavērt, kurā vierzīnī aizrit dzeive. Tys nav vīgls aizdavums, partū ka moldynūšais ceļš nareši ir taiduos pošuos gaišuos kruosuos kai patīsais. Sovukuort dzīsme “Home” ir cīši personeiga. Tei ir ilgu atspīgeļuojums piec sovys sātys, jaunizveiduotys saimis. Vysbeidzūt tuos ir ilgys piec myužeibys, kur ir patīsuo piļsāta, iz kurū sirds snādzās puorsaceļt.
Albuma dzīšmu kluostu papyldynoj dzīsme “Samuēls” – stuosts par puisānu, kas simbolizej dzīsminīka pagaisynuotū muzu. “Uzticamais draugs” ir sirsneiga dzīsme par draudzeibu. Nareši dzeivis gryutajuos šaļtīs pasaruoda itī “uztycamī draugi”. Varbyut nuokušajā dīnā juo vairs nabyus kluotyn, tok kod reizi nadīnā nivīna drūsa atbolsta placa nabeja, itys draugs palyka uztycams.
Albumu nūslādz instrumentals saceriejums flautai, klarnetei i klavīrem, papyldynuots ar modernu sytaminstrumentu pavadejumu.
Laura sevi pīruodejuse muzykā Eirovizejis nacionalajā atlasē, pīsadalejuse vysaidūs muzykys i kulturys projektūs: “Jauna slavas dziesma”, “Muzeju nakts”, “Baznīcu nakts”, “Muzykys skrytuļs”. Laura sasadorbojās ar vairuokom grupom, par pīmāru, latgalīšu pozitivuo roka grupu “Dabasu Durovys” i legendarū grupu “ELPA”. Laurys bolsu var dzierdēt ari televizejā, Reigys Adventa muzykys svātku i projekta “Latvijas lepnums” ītvorūs. Ari iz prīšku dzīsmineica planavoj aktivai dorbuotīs muzykā i nest Daugovpiļs nūvoda i Vyšku vuordu tuoļuok Eiropā i pasaulī.
Albuma prezentacejis koncerti paradzāti 20. majā Vabalī, Skryndu dzymtys muzejā, 25. majā Daugovpilī, “Park Hotel Latgola” restoranā “Plaza”, 2. junī Lūznovys muižā i 10. junī Reigā, DAD cafe.


text:
Apvīnuojūt Daugovpiļs, Vuorkovys i Leivuona nūvodus, bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) suoc jaunīšu iniciativu projektu “Dubnys pīRoksti”.
Projekta golvonuo dūma ir saaicynuot jaunīšus nu dažaidu nūvodu, kab vosorys suokuos dūtūs kūpeigā pīdzeivuojumā – sešu dīnu laivu puorbraucīnī pa Dubnys upi, kuruo laikā tyktu pieteiti upis krostā asūšī kulturviesturis objekti, intervāti krosta dzeivuotoji i īsavuiceitys jaunys kompeteņcis vidis, kulturviesturis, pylsūniskuma i videografejis jūmuos. Piec laivuošonys pūsma jaunīši kūpeigim spākim veiduos karteņu izstuodi, kinu i informativū materialu par vidi, par ekspedicejis laikā pīdzeivuotū, radzātū i sajustū.
Projektā aicinuoti pīsadaleit 20 jaunīši vacumā nu 18 da 30 godu nu Daugovpiļs, Preilu, Vuorkovys i Leivuona nūvodu. Kab dasasaceitu ekspedīcejā/apvuiceibuos, jaunīšim juoaizpylda dasacejuma anketu. Golvonais atlasis kriterejs – jaunīšu motivaceja pīsadaleit, vuiceitīs i īsasaisteit rezultatu izveidē.
Projekts nūtiks nu maija da novembra, tuo laikā tiks organizāta laivuošona pa Dubnys upi pūsmā nu Vyšku da Leivuona (13.-18.06.2017.), bet rudinī tiks izveiduota karteņu izstuode, prezentāta kina i informativais materials.
Projekta dalinīki vuiceisīs i stroduos treis grupuos: 1. grupa byus atbiļdeiga par vidis (upis) fiziogeografiskū raksturuojumu (aprokstu veiduošonu par Dubnā augušajim augim, zivim, iudiņa kukainim i.c.). 2. grupa byus atbiļdeiga par kulturviesturiskūs objektu apsavieršonu, aprokstu veiduošonu par nūteiktajim objektim, Dubnys krostu dzeivuotoju interviešonu, par tū, kai jī sadzeivoj ar upi, kai mainejusēs jūs dzeive dažaidūs laikūs i dažaidu varu ītekmē. 3. grupa byus atbiļdeiga par fotografiešonu i video filmiešonu, montažu i karteņu izstuodis i kinys izveiduošonu i prezentiešonu.
Vaira dazynuošonys par projektu var īgiit LgSC i pi projekta sadarbeibys partneru: Vyšku jaunīšu centrā, Vuorkovys nūvoda Kulturys centrā, Preiļu jaunīšu centrā “ČETRI”, Leivuona jaunatnis iniciativu centrā “Kvartāls”.
Projekts teik eistynuots ar LR Kulturys ministrejis i bīdreibys “Dienvidlatgales NVO atbalsta centrs” atspaidu.
Vaira dazynuošonys: “Latgolys Studentu centrs” sātys lopā (lgsc.lv), zvonūt 28362243 (Dagneja) voi rokstūt daugovpils@lgsc.lv


text:
DVD formatā izdūta dokumentaluo kina “Īsamirdzi zvaigznem leidza” par dzīduotuoju Aiju Rimšu, informej projekta idejis autore Ineta Atpile-Jugane.
2015. goda 17. oktobrī Rēzeknis nūvoda dūmis Lelajā zalā pyrmizruodi pīdzeivuoja Latgolys entuziastu grupys “Biļdis” veiduotuo dokumentaluo kina par dzīduotuoju Aiju Rimšu “Īsamirdzi zvaigznem leidza” (ideja, scenarejs – Ineta Atpile-Jugane, video, montaža – Sergejs Čakāns, video – Artis Vītuols, dorba grupa – Pīters Laizāns, Edgars Blinovs). Kina radeita, kab atguoduotu naatkuortojamū i vys vēļ popularū dzīduotuoju, “Latgolys rūžeņu”, “kaprīzo meiteni” Aiju Rimšu (1967- 2005) 10 godu piec juos aizīšonys myužeibā.
Kina radeita laika pūsmā nu 2014. goda pavasara da 2015. goda rudiņa. Kinys radeišonā sovu atbolstu davuse i Aijis saime, i Aijis dzeivē tyvi i nūzeimeigi cylvāki, i muziki i Aijis kolegi, leidzgaitnīki. Kinā izmontuoti materiali nu Aijis saimis arhiva, Latvejis Televizejis arhiva, Latvejis Radejis arhiva, P. Laizāna, V. Lohovys, A. Dzērvis, A. Bondarenko personeiguo arhiva.
Nu kinys pyrmizruodis šaļts tei pīdzeivuojuse vaira par 50 izruodem vysā Latvejā (nu Rēzeknis da Jelgovys, nu Kurmenis da Kārku, nu Ceraukstis da Gaujīnys, nu Konstantinovys da Pļovmuižys, nu Mērdzinis da Nagļu….). Kinys veiduotuoju komanda pasasoka kotrai kulturys īstuodei i tuos vadeituojam par sadarbeibu, interesi, par eipašu kino kopejneicu organiziešonu, Aijis dzīšmu dzīduošonu, fotoalbumu puslopu puorškūrsteišonu, ekspresizstuodem, atmiņu stuostim par Aiju, sadarbeibā ar kuruom sareikuotys daudz i sirsneigys kinys izruodis. Paļdis kotram skateituojam, kurs guoja iz izruodem, raksteja viestulis, izsaceja sovys dūmys, dalejuos atmiņuos!
Itūšaļt kina daīmama DVD formatā (apsaverama i ar titrim latvīšu literarajā volūdā, i bez titru latgalīšu volūdā). Tū var īsaguoduot škārsteikla veikalā taiseitslatgola.lv, kai ari, rokstūt iz e-postu bildis@inbox.lv


text:
Raidejumā „Kolnasāta” itymā reizē treis temati. Renāte Lazdeņa interesejās, kas nūteik ar ebreju eipašumim Latgolā, skaidrojūt, kai iz restituceju verās Latgolys īdzeivuotuoji, ebreji i pošvaļdeibys.
28. junī Daugovpiļs nūvoda Vyšku pogostā nūtiks vīns nu ituos vosorys kulturys nūtykumim – Latgolys deju svātki „Večerinka Viškūs”. Raidejumā saruna ar svātku režisoru Māri Suseju, bejušū Daugovpiļs teatra aktiri, niu muokslys pedagogu.
Vuordineicā itymā reizē par „guni”, kū kursim Leigū svātkūs.
Raidejumu klausīs ite.


text:
Rokstu volūdys apvuiceiba nūteik LR Kulturys Ministrejis izsludynuotuo konkursa „Integracejis pasuocīni 2011” tematiskajā jūmā par latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonu apstiprynuotuo projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu!” ītvorūs, kura mierkis ir paplašynuot latgalīšu rokstu volūdys pratieju lūku jaunīšu vydā, veicynuot jaunīšu interesi par regionalū kulturu, rūsynuot sevkuru izmontuot latgalīšu volūdu na viņ mutvuordu saziņā, bet ari rokstūs.
LgSC aicynoj iz rokstu volūdys stuņdi Daugpilī13. Februars, 2012. gods Comments Off on LgSC aicynoj iz rokstu volūdys stuņdi Daugpilī
Komentari slāgti.


text:
Itūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji aicynoj atsavērt iz Latgolys kongresa symtgadi i spylgtuokajom runom, kai ari uzrunoj augstuokuos amatpersonys, kab dazynuotu jūs redzīni par Latgolys kongresa symtgadis pasuokumim.
Paguojušuos nedelis beiguos Rēzeknē beja viesturiska nūtikšona – Latgolys Symtgadis kongress. Piļsātu Latgolys sirdī apmeklēja valsts augstuokuos amatpersonys kai ari tyvi i tuoli latgalīši. Saīta laikā tyka aktualizātys problemys, kab raudzeitu mozynuot plaisu storp Latgolu i puorejim Latvejis nūvodim.
Uzrunojūt kluotynasūšūs, ekumeniskajā dīvkolpuojumā veiskups Juoņs Bulis akcentēja, ka latgalīšu volūda nateik lītuota i vuiceita školuos. Latvejis Republikys Valsts prezidents Raimonds Vējuonis sovā runā nūruodeja, ka Latgola ir pyrmuo zvaigzne Latvejis gierbūnī.
Režisors Vīsturs Kairišs sovā runā beja tīšs, oss i kritisks. Jis izsaceja redzīni, ka latgalīši teik ekspluatāti ar sovom dzīsmem i dejom, sovpus cytys latgalīšu volūdys izpausmis, par pīvadumu, īlu nūruodis latgalīšu rokstu volūdā teik vārtātys kai puorkuopums.
Īskotu Latgolys Symtgadis kongresa nūtikšonuos sagataveja Tenis Bikovskis. Vaira klausīs raidejumā “Pi myusim Latgolā”.
Karteņa: Raimonds Kaļva


text:
Apreļa vydā Latgolys viestnīceiba GORS ar ekskluzivu digitalūs vargaņu īskandynuošonys koncertu pavērs jaunys īspiejis vokali instrumentalūs skaņdorbu īstudiešonai Latvejā. Pasasokūt nu Rēzeknis guojušuos varganistis Ivetys Apkalnys naatlaideibai i degsmei, ar Vaļsts Kulturkapitala fonda, uzjāmuma “Latvijas Valsts meži” i Rēzeknis piļsātys dūmis atbolstu īguoduotys digitaluos varganis “Johannus Ecclesia”.
Kai atzeist Rēzeknē dzymušuo varganiste Iveta Apkalna, myusu dīnuos vairs nav nivīna koncertzala-jaunbyuvis, kurā natyktu dūmuots par vargaņu byuvnīceibu, partū ka varganis ir cīši nūzeimeiga skotuvis i koncerta sastuovdaļa. Ar jaunūs vargaņu īskandynuošonu Latgolys viestnīceibā GORS ari Latveja beidzūt tiks pi pyrmuos taida leimeņa koncertskotuvis, īsūļojūt Eiropys i pasauļa koncertzalu apritē kai pastuoveigs koncertzals ar sovu instrumentu. Da šam Latvejā nav bejuse nivīna koncertskotuve ar varganem, tik kai izjāmumus zalim ar instrumentu var pīminēt Latvejis Universitatis Lelū aulu, kurys varganis dīvamžāļ jau vairuokus godus nav taidā tehniskā leimenī, kab tuos varātu spielēt, i ari koncertzalu “Ave Sol”, kur ari ir varganis, tok i zala, i vargaņu izmārs ir cīši mozs.
2013. goda Latgolys viestnīceibys GORS atkluošonys pasuokums I. Apkolnai ir raisejs vaicuojumu par koncertzala tuoluokū atteisteibu, i vargaņu byušona iz GORA skotuvis ruodejīs logisks turpynuojums. Jau suokumā beja skaidrs, cik finansiali apjūmeigs ir jaunu vargaņu byuvnīceibys projekts, partū alternativu vaicuošonys rezultātā ir izvālāts konkretais digitalūs vargaņu rysynuojums. Varganiste atzeimoj, ka digitaluos varganis nanūzeioj naeistys varganis, bet tik tū, ka naradzama ir īrostai skaistuo vargaņu stabuļu daļa. Skaņa teik radeita digitali – vargaņu stabuļu skaniejums ir īraksteits elektroniskajā formatā pošuos varganēs, kas reizē paradz skanis kvalitatis nasamaineišonu. Taipat namaineiga palīk ari poša varganista pīskuorīņa sajiuta, kluotyn vēļ publikai itei ir īspieja redzēt, nu kuo sastuov varganis: na tik nu vīnys, bet itūreiz nu treju klaviaturu, sūla i vysa puorejuo, kū ir īrosts redzēt vargaņu balkonā aba luftā. Varganis iz GORA skotuvis beja radzamys ari koncertzala atkluošonys koncertā, tok Latgolys viestnīceibys GORS Muokslinīciskuos i pasuokumu nūdalis vadeituoja Ilona Rupaine stuosta, ka tys gadejums instrumenta sarežgeituos pastateišonys dieļ bijs vīnreizejs pasuokums. Jaunuos varganis byus myusu dīnuos izplateits i finansiali samiereigs rysynuojums, kai bīžuok rast īspieju vargaņu muzykai skanēt ari koncertzalā Rēzeknē.
Koč ari jaunuos varganis juridiski pīderēs Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolai, tūs sāta byus Latgolys viestnīceibā GORS. Jaunuo instrumenta atsarasšona koncertzalā piec I. Apkolnys dūmom pavērs na viņ plašys repertuara īspiejis, bet byus cīši svareiga pīredze jaunajim varganistim, kuri varēs trenēt i ruodeit praksē studeju procesā īvuiceitū. Tus ari nūzeimoj īspieju kruot koncertu pīredzi, uzastuojūt iz skotuvis, kas, kai atzeist Apkolna, ir cīši sarežgeits process, partū ka varganisti pīroduši byut nivīnam naradzami, tok tod izpalīk vizualais kontakts ar publiku, kas ir naatjemama koncertvarganistu uzastuošonys sastuovdaļa. Beidzūt ari publika varēs muokslinīku redzēt i pīdzeivuot tyvumā varganista emocionalū attīksmi pret instrumentu, spēlis tehniku, kusteibys – vysu tū, kas da šam bejs līgts. Taipat jaunais instruments nuokūtnē pavērs plašuokys īspiejas reikuot starptautiskus pasuokumus, vargaņu festivalu, reikuot pasuokumus, kurūs byutu īsaisteits orkestris i varganis voi varganis i kors – vysaiduos kombinacejuos. Akademiskuos muzykys īspiejameibys lūks ar itū nūtykumu tiks īvāruojami palelynuots.
Latgolys viestnīceibā GORS niu atsarass Nīderlandis digitalūs vargaņu byuvnīceibys uzjāmuma “Johannus” instruments “Johannus Ecclesia”. Apmāram 27 000 eiro vārtuo instrumenta īguode pavērs Latvejā jaunys da šam varbyut nabejušys īspiejis vokali instrumentalūs skaņdorbu īstudiešonai.
Instruments ir izveiduots vīnā eksemplārā, partū ka standarta vargaņu modeļs papyldynuots ar papyldu īspiejom, kas svareigys myusu dīnu koncertvarganistam.
Pasauļslavanajai varganistei jaunuo instrumenta īskandynuošana byus lels pagūdynuojums i saviļņojūšs nūtykums. 15. apreļa koncertā varganiste spielēs i solo, i kūpā ar Rēzeknē jau labi īpazeitū kamerorkestri “Sinfonietta Rīga”. Apkolna cer, ka itam nūtykumam sekuos vēļ daudzi koncerti i ar jaunu, i videjuos, i vacuokuos paaudzis varganistu pīsadaleišonu. Cīši īspiejams, ka itys ir pirmais sūļs kaida leluoka varganistu konkursa nūrisei Latvejā, varbyut leidz ar eipašuo instrumenta īskandynuošonu GORS suoks jaunu varganistu kusteibu.
Vargaņu atkluošonys koncerts Latgolys viestnīceibā GORS nūtiks 15. aprelī 19 stuņdēs, beletus iz koncertu var īsaguoduot “Biļešu paradīzes” tierdznīceibys vītuos vysā Latvejā, tymā skaitā Latgolys viestnīceibā GORS Rēzeknē, Piļs ūļneicā 4. Koncerts tiks translēts Latvejis Radejis trešajā programā “Klasika”.
Ziņa sagataveita piec Latgolys viestnīceibys GORS dūtuos informacejis
Publicitatis karteņa


text:
30. martā nu 11 leidz 19 stuņdem Rēzeknē nūtiks amatīrteatru īstudiejumu regionaluo skate “Gada izrāde 2013”, kurymā Rēzeknis, Ludzys nūvoda Isnaudys, Bolvu nūvoda Tiļžys i Prīkuļu nūvoda amatīrteatri ruodeis lobuokūs īstudiejumus, puorvieršūt svātdīni par teatra svātkim.
Amatīrteatru skate Rēzeknē suoksīs ar divejom izruodem rēzeknīšu izpiļdejumā – 11 stuņdēs Rēzeknis Nacionalūs bīdreibu kulturys nomā Rēzeknis teatra – studeja “Joriks” pīduovoj nūsavērt Nikolaja Leskova krīvu klasiskuos literaturys uzvaduma insceniejumu – monoizruodi “Sasuku mākslinieks” (režisore Larisa Ščukina) Larisys Beilo snāgumā, bet 12:30 stuņdēs Rēzeknis Kulturys nomā Rēzeknis Tautys teatra akteri Ulriha Hūba lugys uzvadumā “Astoņos pie šķirsta” (režisore Māra Zaļaiskalns) vīglai i ospruoteigai izstuosteis Bībelis stuostu par Pasauļa plyudim.
Izruožu maratonu 30. martā turpynuos gostu kolektivi – 15:00 stuņdēs Rēzeknis Nacionalūs bīdreibu kulturys nomā Ludzys nūvoda Isnaudys pogosta amatīrteatris izruodeis Monikys Zeilis lugu “Savedējs” (režisore Eleonora Obrumāne), kur sadzeiviskuos aineņuos atsakluoj meiļuotuoju vieļmis i cereibys.
17:00 stuņdēs Rēzeknis Kulturys nomā aicynuoti nūsavērt Prīkuļu pogosta kulturys noma amatīrteatra īstudiejumu “Krūze zaļā” (režisore Inese Pilābere) piec Mārtiņa Zīverta lugys nūtykumim, kū skatuviskā variantā puorlykuse Lelde Stumbre. Izruode stuosta par skaistim i nagaideitim dzeivis puorsteigumim, kod ticeiba laimei atsataisnoj.
19:00 stuņdēs Rēzeknis Nacionalūs bīdreibu kulturys nomā uzastuos Tiļžys amatīrteatris “Spogulis” ar Andreja Skaiļa stuosta dramatiziejumu “Kas citam bedri rok, pats tajā iekrīt” (režisore Inese Daukste), kas stuosta par dzeivē pījimtajim lāmumim i cik nu tim ir atkareiga lobkluojeiba, drūšeiba i dvēselis sirdsmīrs.
Amatīrteatru snāgumu viertēs profesionala žūreja – teatra zynuotneica i muokslys zynuotņu doktore Līga Ulberte, režisors Arnis Ozols, akters, dramaturgs i režisors Ēriks Vilsons, i lobuokī īstudiejumi tiks izvierzeiti Latvejis amatīrteatru īstudiejumu atlasis skatei “Gada izrāde 2013”.
Skateituoji ir aicynuoti baudeit akteru saspēli, atrast kotram sovu favoritizruodi i atbaļsteit akterus ar aplausim.
Karteņā: Rēzeknis Tautys teatra izruode “Astoņos pie šķirsta”. Karteņa nu Rēzeknis Tautys teatra arhiva.