text:
Peliečūs apsaverama Ontonam Rancānam veļteita izstuode
Nu 14. leidz 30. novembram Pelieču kulturys nomā Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzejs pīduovoj izstuodi „Zem Latgales drošā spārna”, kas veļteita žurnalistam, dzejnīkam i muokslinīkam Ontonam Rancānam (1933–2009).
Izstuodē byus apsaverami akvareli, reprodukcejis nu Ontona Rancāna 1952. goda skiču albuma taidā veidā, kai albumu beja īkuortuojs pats autors, kai ari tyva Rancāna drauga i dūmubīdra Pītera Gleizdāna (1934–2013) draudzeigī šarži.
Ontons Rancāns dzims 1933. goda 19. augustā Nautrānu pogosta Kārānūs. Juo bierneiba paguojuse Ičys upis krostūs, tys nūsacejs pseidonima izvieli i sovā ziņā ari pasauļa izjiutu. Absolviejs Nautrānu vydsškolu i LVU Filologejis fakultati. Kai žurnalists struoduojs Kuorsovā, Ludzā, Preiļūs. Ontons Rancāns ir darejs ari organizatoriskū i redaktora dorbu presis izdūšonā – Latgolys lauku kulturys kompleksa „Jōsmuiža” izdevnīceiba juo vadeibā ir izdavuse vairuok nakai desmit gruomotys, bet nu 1995. goda ari Latgolys nūvoda laikrokstu „Zemturis”, kas piec Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreibys i veiskupa Juoņa Buļa īrūsmis beja bāze Rēzeknis-Aglyunys diecezis izdavumam „Gaismas Taka”, kur Ontons beja i žurnalists, i saliciejs-maketātuojs, i redaktors.
Sovys emocejis Ontons Rancāns paude ari dzejā, kū jis paraksteja kai Oņte Leičujōņs. Dzejūli tykušs publicāti vairuoku rajonu laikrokstu slejuos.
Ontons Rancāns mirs 2009. godā, apglobuots Preiļu kopsātā.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec izstuodis organizatoru informacejis
Karteņa: O. Rancāns preili.lv


c: text/html

text:
Latvejā krīze izabeigs 27. majā
Latgalīši izdavuši puosoku gruomotu par krīzi
Par speiti krīzei bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”, kurā apkūpotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku lečiešonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu, myusu dīnu jaunīšu raksteitī stuosti ar laimeigom beigom.
Gruomotā sūpluok Dīvam, smutam, zalta putynam, veiksmis blusai i gudrajam zyrgam par puosoku tālim palykuši i Aija Kinca, Gatis Suhoveckis, Māris Grigaļs, Ivars Gūdmaņs, Mihaels Šūmahers (Michael Schumacher), i Ministru prezidents, krīze i pat Latvejis hokeja fani.
Puosoku gruomotys atsīšona Reigā nūtiks itū pīktdiņ, 27. majā, 12:45 stuņdēs Strieļnīku īlā 9, gruzinu veina veikalā “JasaCAFE”, dreiž piec tam, kod sābrūs, Strieļnīku īlā 4, sovu gruomatu “Kai Latveja tyka puori finanšu krīzei” (“Kā Latvija pārvarēja finanšu krīzi”) prezentēs Ministru prezidents Valdis Dombrovskis i storptautisku atzineibu īgivušais ekonomists Anders Aslunds, a Rēzeknē ar gruomotu varēs īsapazeit pyrmūdiņ, 30. majā 16:00 stuņdēs Atbreivuošonys alejā 90, Rēzeknis Augstškolā LgSC organizeituos Latgalīšu piecpušdīnis laikā.
Stuosti par krīzi i juos puorvariešonu ir tik puosokys. Vysys puosokys ir stuosti par krīzi.
Puosokuos kai i dzeivē varūnim saīt puordzeivuot vysaidys krīzis – vacuma pūsmu i psihologiskuos, ekonomiskuos i attīceibu krīzis, tok puosoku varūni, puorvarūt napatikšonys, teik stypruoki i atdzymst jaunā, lobuokā veidā.
„Stypruok par ekonomiskū krīzi cārt viņ goreiguo krīze. Gruomota roduos, kab pasasmītu par krīzi, kab bādai paruodeitu juos vītu. Kotra puosoka ir stuosts par krīzi. Puosokuos vyss ir kai dzeivē: suokumā vyss brīsmeigi, pa vydu daudz dorba, a beiguos vyss otkon ir labi. Kab nabejs lelūs bādu, ni trešais tāva dāls pedeleits, ni buorineite naizītu nu sātys i myužam palyktu duraki. Tok vysys puosokys ir par krīzis puorvariešonu. Vysom puosokom ir laimeigys beigys,” stuosta gruomotys redaktore Ilze Sperga.
Gruomotā īlyktī literarī i viesturiskī teksti, padūmi i 20. g. s. pyrmajā pusē radeituo publicistika ir aicynuojums apsazynuot sovys saknis, seņču gudreibu i pajimt jū leidza globalizātajā pasaulī. Krīzis īt i aizīt. Teksti palīk.
Gruomota „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” sastuov nu septeņu atsevišku burtneicu, kas sasītys saineitī ar eistu sovetskūs laiku papeira stiči. Kotrai burtneicai ir sovs vuoks i satura ruodeituojs. Vysi teksti skaitami latgalīšu rokstu volūdā. Vīnaidojūt raksteibu atbylstūši myusu laika ortografejis normom, īspieju rūbežuos saglobuoti kai attīceiguo laika raksteibys styls i leksika, tai individualī raksteibys principi i izlūkšņu īpatneibys.
Pyrmajuos divejuos burtneicuos apkūpuotys latgalīšu tautys puosokys, kas salaseitys 19. i 20. g. s., trešajā i catūrtajā Marijis Andžānis, Fraņča Trasuna, Naaizmierstulis, Ontona Slišāna, Valentina Lukaševiča, Joņa Ryučāna un citu latgalīšu autoru literaruos puosokys, pīktajā – myusdīnu bārnu i jaunīšu stuosti ar laimeigom beiguom, kas nu vysys Latvejis salaseiti sadarbeibā ar LNB Bārnu literaturys centru, sastajā – 20. godu symta suokuma latgalīšu presis roksti par krīzi i myusu dīnu anekdoti par Latveju i politikim, septeitajā – fragmenti nu latgalīšu rūkroksta literaturys radzamuokus viersyunis Andryva Jūrdža kruojuma „Vysaidu zuoļu gruomota”.
Gruomotys „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” izdeviejs ir bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Idejis autoris Marita Papiņa i Ilze Sperga. Gruomotys vuoka dizaina autors Aldis Aleks. Itei puosoku gruomota ir bejuse kai tolka, kur rūku dalics na vīns viņ cylvāks, tai aplīcynojūt, ka kūpā puorvarama i krīze. Izdūšonu finansiejs Vaļsts Kulturkapitala fonds.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
LaLaDra „Sātā”
15. decemrī Daugavpils kopejneicā „Sāta” nūtyka LgSC reikuotais pasuocīņs „Latgalīts Latgalīšam Draugs” jeb LaLaDra, kura mierkis beja Adventa nūskaņuos puļcēt Daugavpiļs i apleicīnis literatus, muzykantus i cylvākus, kurim tys vyss ir tyvs.
15. decembrī, man kai studentam, kas izīt praksi LgSC Daugavpiļs birojā, beja īspieja pīsadaleit LgSC reikuotajā literari muzykalajā pasuocīnī „Latgalīts Latgalīšam Draugs” aba LaLaDra, kas nu jau ir LgSC tradiceja.
Itūreiz vysi interesenti tyka aicynuoti iz kopejneicu „Sāta”, kur ari atsarūn LgSC Daugavpiļs biroja telpys, lai Adventa nūskaņuos, draudzeigā kompanejā pavadeitu svātdīnys piecpušdīni. Gataveišonuos pasuocīņam nūtyka jau īprīkš – taisiejom puzurus nūformiejumam, tambūriejom snīgpuorslys i pogrobu tuoļuokojūs styurūs mekliejom kirbeišus, ar kurim apduovynuot drūsmeiguokūs runuotuojus i dzīduotuojus.
Pasuocīns nūritieja draudzeigā i naformalā nūskaņā. Īsuokumā vysi bejom drupeit kautreiguoki, bet kūpeiga pasiediešona i čaja kruška lyka atsabreivuot i sasajust kai sātā.
Pasuocīni īskandynuoja Laima, kura spieļuoja gitāru i dzīduoja gon tautā labi zynomys dzīsmis, gon sovu i draudzenis kūpeigi sacarātū dzīsmi. Taipat ar gitarys skaņom prīcieja Romāns Sladzis nu grupom „Dabasu Durovys” i „Ze Pikniks”, kurš myusu prīškā paspieja i sadzīduot sovys dzīsmis i nūspieļuot klasisku muzykys gobolu, gatavojūtīs muzykys školys eksamenam.
Sovuos dzejis ailēs daliejuos gon Zaiga Lāce, kura beja kūša kai ūga na tikai sovā izskotā, bet ari dzejā. Ligija, kura prota izskaidruot keidys ailis tūp pīaugūt. Jureits, kurš byudams Saeimys deputats atroda laiku mysim pīsabīdruot. Nu munys pusis, kompliments Jureišam, ka nasabeist sovā dzejā īlikt keidu smoguoku temu. Valentins Lukaševičs īsaroda vaira pasaklauseit īsuokumā, bet vāluok ari daliejuos ar sovim dorbim. Ari poša Dagnija, kas ir LaLaDra iniciatore, na tikai lasieja sovys ailis, bet ari pareklamieja Vuorkovys apleicīnis literatu dorbu kruojumu.
Tai kai Adventa laiks ir na tikai Zīmyssvātku gaideišonys, bet ari lobu dorbu laiks, LgSC kliva par mozim sorgengeleišim Sintijai Allei, sakruojūt naudeņu, lai Sintija varātu izaveseļuot. Ari poša Sintija beja kūpā ar myusim virtualā veidā, vāruoja pasuocīni caur skype videozvonu.
Gunta Nagle
Daugavpiļs birojs


text:
Tievanānu pavasars 2012
– Vasals, akmiņ!
– Vasals!
– Kai īt? Es breivdīnuos salaseju boru sovejūs i beju cīši lobā pasuokumā!
– Opā! A kas tys beja par pasuokumu?
– Tys ir taids nakomercials, nagudrys i nanormali glauns pasuokums sovejim, sovejūs sovejim, latgalīšu literaturys autorim i skaiteituojim — Tievanānu pavasars.
– Izaklausa cīši jau glaunai, a kū jius tī darejot?
– Ej šur, paruodeišu kartenis.
– Labi, i reizē stuost, kai tī beja!
– Tovai zynuošonai, itys pasuokums nūteik jau sastū godu, i juo miseja beja savest kūpā jaunūs latgaliski rokstūšūs autorus jau ar atzeitajim Latgolys literaturys autorim, kab naformalā atmosferā varātu pasprīst par dzejis, prozys kvalitati, īspiejom raksteit i izdūt gruomotys.
– Paga, paga, kur tys beja?
– Viļānūs!
– Kas tī beja par ļaudim?
– Nu kai – LgSC bīdri i jūs draugi, latgalīšu literati ar vysaidu literarū pīredzi i rodūšajom izpausmem i vīns deputats.
– Nu bratki, varbyut pats deputats goldu kluoja? Nu, nu, ruodi tuos kartenis!
– Nu nā, mes cikom juo gaidejom, paspiejom i zuoli nūpļaut, sakast, iz pyuni nūnest, i ustobu izmozguot, pučis sastateit i buļbys samyzuot i savirt.
– A kuo tei sāta?
– Ilzis Spergys.
– Nu tod jei ir cīši troka buoba – itaidu saimi latgalīšu i vēļ muokslinīku pi seve sajimt.
– Nui, nui, pasuokuma laikā par jū roduos i spuornuotais teicīņs: Ilze ir cīši pruoteiga sīvīte – nu suoku sātu, a piec tuo i saimi. :))
– A, kū jius ite dorit?
– Ite mes sprīžam par dzejis, prozys raksteišonu, kaidys īspiejis ir jaunajim autorim raksteit, publicētīs i izdūt gruomotys. Raibīs Suņs stuosteja par sovu pīredzi Literarajā akademejā Reigā, kur vuicejuos pi Arvja Kolmaņa. Tī jī, vysi akademejis dalinīki, analiziejuši vīns ūtra dorbus.
– Raibīs Suņs ir tys latgalīšu Čaks Noriss, kurs sovu prozys gruomotu „Pyrma syltī” izdeve divejis reizis?
– Nui, paskait pats, kū jis atraksteja par sevi i Tievanānim: „Rokstu golvonūkuort prozu, tok ir raudzejumi ari izapaust dzejā. Tievanānu pasuokums ir glauns pasuokums. Tymā var sasatikt vysvysaiduokī cylvāki, kas ari nūteik. Satikt cylvākus, pīsadaleit vysvysaiduokuos sarunuos, smītīs – tys, maņ ruodīs, pīdur Tievanānu pavasaram attīceigū naformalū nūkruosu”.
– Kū jis skaiteja?
– Stuostu „Par vardivkom”, kuru vari paskaiteit ite, i dzeju:
***
Itik ilgi gaidejom, lai dīna beigtūs .
Siežom, klausomēs,
Kai zuole aug.
Tu ar skaudeibu tiemej maņ mutē,
Verīs kur pazyud dzeive.
Jiura tuoli, tok plašums tepat.
Tai mes atstuostom,
Kai myusem guoja.
Tok napaprosom kai myusem īt.
* * *
Piec puors godim
Zīdūņa mežs īīs piļsātā.
Paliks viņ īriedni
ar sovom kopeja pauzem.
Templi sacalti, bez bārnu smīklim.
Varšovys prīkšpiļsātys palākums
teik cyldynuots centra vydā,
jo īmessi rauga paceņu atejā,
gaisa var izliduot pussāta.
– Paga, paga, a kas tei par mārgu karteņā, kurei tū bizi ād, sasavylkuse kai iz pyrmū septembri?
– Tei ir Dagneja, motus nasukoj, bet guļbys myzoj mudri i ar pluonu mizeņu – itū var i par sīvu sev jimt. :)) Jei par sevi soka: „Maņ dzeja i proza ir vīns nu veidu, kai byut sūpluok rodūšim cylvākim. Periodiski raugu savest vīnuvīt latgaliski rokstūšūs jaunīšus, īdrūšynuot jūs raksteišonai i skaiteišonai. Tievanānu pavasars kai reizi ir taids naformals pasuokums, kur giut idejis, īdvesmu i dūmubīdrus radeišonai.”
Juos dzeja:
***
Naīsim pa paralelem,
Sakrissim gubā, sataisūt šaurus i plotus leņķus,
Taisnus leņķus i 60 °leņķus.
Trejstyurus, kvadratus, rombus.
***
Kotra dzeive kai Dīva apstyprynuots projekts,
Svareigi ir apsazynuot miseju,
Dorūt aizdavumus, īt iz mierkim.
I, prūtams, naizmierssim par atskaitem.
– Eu, a itys tok Juoņs nu Maltys!
– Nui, jis ari izšpļuove spuornuotu vuorsmu: “Es naasmu sentimentals, bet grybu tev īsist!”
– Juoņs? I kaidam īsist?
– Nu nazynu, jis par sevi soka tai: „Es asu Juoņs Šaudeņš, vuicūs Rēzeknis Augstškolā i tymā pat laikā cyrkuleju i lidineju iz vysom četrom dabasu pusem – cylvākūs, dorbūs i dūmuos AGAIN! Rokstu i deļ seve, i deļ cytu – kai nu kuru raizi saīt. Tievanānu pavasars maņ, kai rokstūšam cylvākam, deva vysu pyrma jau lobys atzinis nu vysaidu sferu i, prūtams, jaunu dzinieji tuoļuokai raksteišonai i sovys volūdys saglobuošonai. Tievanānu pavasarī pats lobuokais beja tys, ka atsarūņ cīši lobu cylvāku sabīdreibā, jauni draugi, kas cīši labi pošu pīluodēja, i breiva napīspīsta gaisūtne – i, prūtams, nakts guojīņs iz Valnakmini – loba ūdzeņa vokora pasiediešonai.”
Juo dzeja:
***
Pa manim, kotram cylvākam ir sova dzeivis dzīsme – vīnam tei ir balade, cytam otkon vacūs dzīšmu i klauseituokūs Topu remikss, a cytam – “Kai taidu var vyspuor klausētīs?!” Tai mes i dzeivojom, kotrs ar sovim mažorim i minorim – kotrs ar sovu ritmu…
***
Ar dzīsmu pa dzeivi
Sūļojūt vīnā ritmā
Ar kotru bungu sitīni
Ar kotru basa spierīni
Pa auss dziļuokajim tunelim
Kotra osuoka nūts
Dzeivis gryuteibys
Bez jom dzeive vairs nav dzeive
Vīn puorsoldona kompota kruška
Kotra jiutami plyustūšuo skaņa
Tī breiži piec labi padarāta dorba
Ci paradīzis vīteņu baudiešonys
Kas nu kurai sirdei meiļuoks
Kotrs vuords
Iz dzīsmis izdzīduotais
Tei jau pošu myusu runa
Klusumā ar sevi
Cylvākūs
Kū zynom – dūmojam
Pīdzīduojums atkuortojūšais
Vysi tauriņu efekti
Kai i kotrai dzīsmei izklausātai
Saprostai ci nasaprostai
Sovs suokums i sovys beigys
Taipat kai cylvākam
Pyrmuo gaisma acīs
I pādējais saulis rīts…
***
Beiguos apklust dzīsme
I apklust cylvāka sirds…
– Kas tei par ryžū mārgu?
– Itei tok Zaiga Lāce, Viļa Luoča meita!
– Verūs, jei cīši labi sasaglobuojuse, tik nu viersa jau ryuss matās! :))
– Jei tak ir LgSC Daugovpiļs nūdales vadeituoja i prozys laboratorejis jaunuokuo laborante.
Jei par sevi soka tai: „Studeju i papyldynoju sovu interešu redzis lūku uorpus studeju, rokstu, kod juoatbreivoj golva nu dūmu, kurys par daudz prīcej voi sabādynoj. Tievanānu pavasars deve īspieju satikt virtualuos vidis cylvākus. Deve karburatoru paraudzeit koč kū jaunu, rokstūt na tikai dzeju. Paruodeja, cik svareigi ir īsaklauseit i sadzierdeit cytus.”
– Tievanānūs jei prezentieja sovu pyrmū laboratorejis dorbu:
Kaijis svieteibeņa
Kur tī laiki, kod mes vīnā klubā bazdalus kratejom, i te otkon stuovi i blisinej acs, it kai es tev kuodreiz par kaidu ola pudeli byutu poruodā palykuse. Tī poši Latvejis standarta gaišī moti, tuos pošys vušku spireņu mozuos ačtelis, lyupys, nikotina pīsyuktuos, tik drēbis jaunys, i atskaņai saceišu, ka daže glaunys. Taids pašvakuoks iz sejis, bet vacums ar sovu pādu īblīzs taišni viers uzacs, kas dasukuotys, lai nabaksteitu, apsamainūt sīkaluojumim ar kaidu dāmu. Es jau ari ar laiku pastrāšnuoka palykuse, reizem daklyboju, kod pagoda mainuos, reizem nadadzieržu, kod nagrybu dzierdēt. Drēbis goboli tik pa humpalom, kam lobuokus napierku, a deļkuo – na žāļ sasmierēt i cenys taidys pa karmanam, kam golvā reizem prusaku vairuok kai apdzeivuotu šyunu, namuoku nūpeļneit, a kas ta munam draugam – vītejais pogosta balvans i olga sova. “Voi tu atcerīs, kai maņ beja 16, a tev treis godus piec kuortys 15?” jis maņ pa smīklam vaicoj, “pasaklausi, voi tod es tūs treis godus piec kuortys naizavieru vīnaiž – acs malnys kai peļu ūksteņi, moti kruzuļuoti, a štātis ta kaidys – lytkys kai Rēzeknis galis kombinata cīseni – kai ta naruodeisi, a augša taida pabednuoka, vajadzēja mudri i gudri paviļkt tū uodu vairuok iz prīšku.”
Bet stuosts nav jau par tū, cik breineigi mes, bet gon par tū, cik breineigi ar myusim. Cīši labi kūpā izaveram, zam rūkys naeimam – kas, maņ kaids vāzys donors vajadziegs? It kai šudiņ saule mozuok speid i putyni aizdūmeigi lidoj. Laikam iz lobu. Eistineibā vyss ir iz lobu – tys, ka kūrpe šudiņ pīteice leimis streiku, tys, ka gruomotu bibliotekā pylni plaukti, a ka vāga, nav nikuo. Šudiņ vyss ir jūceigs. Brīnūt pa taisnvierzīņa ceļu, mes otkon naklusejam: „Pasaklausi – tod, 2005.godā 23.apreļa 23:46, pīduovuoji piec 10 minotu sasatikt, tik pats naatguoji?” meileigi vaicuoju. ”Nā, tys tok beja Mārtiņš, tu jam patyki, bet jam patyka ari cytys.” Laikam deļtuo mes tagad staigojam ar jū. Lobi laiki. Kiulu dadzynuoja vairuok, i ūdi kūde, i ūdu sakūstī kūde. I mes ar jū kai čiulāni vēl nazynuojom, ka prūtam vīns ūtru saprast sovaižuokā mēlē. Tai i eimam, eimam, eimam, eimam… vyspuor mes daudz eimam. Es daudz runoju, kam es namuoku sovaižuok. „Nazkas paliduoja,” jis maņ soka.”Kur?”es jam soku. „Kaija nūpliukuoja, oj, cik labi, ka natruopeja.” Smīkleņš pa smīkleņam, i maņ iz biksis laimeigais kaijis kakuceits: „Tu te par itū natruopeišonu”? „Oj, es tak nazynuoju, ka tī putni kai snaiperi – kur redz, tī plānoj, kur saplānoj – tī palaiž meikstū viedereni pa viejam.”
Morāle beja tymā, ka kaija kakoj iz laimis, laimeigi ej iz sātu, vysim ruodeidams sovu gleiši aprūtuotū izkuornejumu ceļagolu, laimeigi nūgierb biksis, izmozgoj i laimeigi dzeivoj leidz nuokušajam kaijis čūksta prīceņam.
– A, kas tys par nūpītnū puisi?
– Tys ir nūslāpumainais Arvis, jis par sevi soka tai: “Es, Arvis Vanags, asu nu Ludzys rajona, a vysu sovu apzineigū dzeivi raugu blūdeit apleik. Dažreiz saīt paraksteit dzejā – bet tikai tod, kod panti poši atīt pi mane. Nikod seve naspīžu speciali koč kū saraksteit. Vēļ raugu raksteit bez komatu, deļtuo ka komatus kotrs skaiteituojs var salikt pa sovam. Raksteit var vysi, ka viņ gryb.
Metu ķieģeli
Metu ķieģeli no piecstāvu mājas
– Lido, sasodīts, lido!
Bet ķieģelis vienaldzīgi lūr logos un krīt.
Es ņemu citu ķieģeli atkal,
Saku, nebarošu to ar smiltīm
Un metu mērķēdams tālu zālājā:
– Lido, Tu, nolādētā akmens dvēsele!
Tas nokrīt mīkstajā zālē, apveļas, ņirgājas.
Vēl trešo reizi lieku saprast
Ka vēlos ķieģeli piemācīt lidot pierast –
– Tak lido, Tu, ķieģeli, lido!
Bet atkal tas pats.
Un naktī dzirdu no dzīvokļa loga nakts tumsā:
Kā ķieģeļi mani zālājā ošņā zāli,
Izpleš spārnus no kantainiem sāniem –
Kā tūkstoš putnu vicina tos.
Skatos no rīta, jau zālājs palicis tukšs!
Kenguru kārmani
Mes obeji nūgurom
I atsapyutem zaļā pļovā
Vieromēs muokuļu buruos
Piec cīšom skovom
Tai goduos piec liekmem
I meiļuma plyudim
Juoatvalk elpa storp pļovys pučem
Juoīdzer rosa storp zuolis stībrim
Tu soki – mes kenguri.
Globojamīs vīns ūtra meikstajūs kārmanūs.
– Nu re, a ite poša saimineica Ilze! Jei maņ naseņ atraksteja, ka jai Tievanānūs patyka tys, ka ari itūgod tyka saglobuots pasuokuma suoļs – sovejī sovejim skaita, kū jim saguojs pīraksteit, taids kai sezonys nūslāgums. Patyka ari tys, ka jaunī autori ir daguojuši kluot pi jau rokstūšūs i jim saīt. Tys ir, navys iz skotuvis kai prīšknasumi, a teksti dzeivai i pi zemis.
– A jai ir kaida gruomota?
– Vēļ nav, bet dreiži tiks izdūta kruosojamuo gruomota bārnim „Munā sātā”. Ite vīns nu stuosteņu:
Zūsyns šudiņ izdūmuoja īt pasaulī laimis maklātu. Cikom es dresieju Murku, lai nalein pi cuoleišu, i suņs Krikseits dasīts aiz ustobys gulēja, vacajam zūsynam Jākubam sasamete gars laiks. Nav nivīna, kam īkņuobt dybynā.
Zūsyns stuov mīreigs i nakust, a kai es eju, tai izplieš spuornus, izstīp koklu i īt viersā šņuokdoms. Es raugu nasabeit, a jis vēļ vaira. Skrīn pakaļ i syt. A da tuo suopeigai! Osorys acīs i kuojis ar streipem. Mama cytu reiz īt gluobtu — ar slūtys požogu padzan juo prūm, cikom es da ustobys. Ka taida zūsyna nabyutu, dzeive par reizis byutu daudz lobuoka. Varātu īt vysur, kur tu cylvāks gribi.
Es izguoju pogolmā, a vacuo Jākuba nav. Nikur naspeid ni garais koklys, ni rasnais dybyns. Paskrieju iz upis pusi — pi vušku tik jāri sasabeida i makšynuodami aizlēce pa celeņu. Paskrieju iz pierts pusi — tī gūvs Zīdale verās i syt ar asti pa suonim. Gūvs myusim kai puče — vīnūs raibumūs.
Vokorā baba izlyka iz golda meicinis i lelus galis gobolus i, slauceidama rūkys partukā, saceja:
– Iedit, bārni, tū naškeista goru! Gona bādys darejs! Ēd, Īveņ, ēd!
A maņ palyka zūsyna tai žāl, ka naleida vydā.
– Eu, a itys tok lelais latgalīšu dzejnīks Valentins Lukaševičs!
– Nui, tys pat, juo piecdūmys par Tievanānim: “Patyka, ka beja daudz i vysaidu cylvāku, kuri gribēja vīns ar ūtru sasatikt i tys tai saguoja. Patyka ari laika apstuokli i ūdu mīgaineiba. Nui, taidus pasuokumus vajag. Ar vēļ plašuoku programu. Autorim – kai sportistam, tai ari dzejnīkam vajadzeigi treneni.”
– Ite juo jaunuokuos ailenis:
* * *
Suņs skraideja iz trejom kuojom.
Pi veikala nūkryta ānā.
Broņs pasvīde jam maizis gobolu.
Jū sīva vairs nalaiž sātā.
Bez dorba jau godus desmit.
Naīt par saņtimim zuoli pļaut.
Naīt par lateni molku škaļdeit.
Bārnam aizīt salosa ūgys.
Sābram aizīt paleigā trušus kaut.
* * *
Sapiņ bizeitē motus.
Nu lyudzu! Nu lyudzu!
Ar luopstu izrokšu prūdu,
Kur tev mauduotīs.
Ar pinceti salaseišu gryudeņus,
Nu kuo izcept maizeiti.
Divuos? Vēļ lobuok.
Vīnā dakuoršu zvaigzneiti.
Ūtrā sorkonu bumbeni.
Meiluo. Lobuo. Vīneiguo.
Nakroti ar pierstu iz viersu.
Nadypynoj ar kuojom pa zuoli.
* * *
Snīga gryudeni nu nakts dabasim
Vieja pagryusti sytās ap lūgu.
Ka styklys byutu kai drušlaks,
Jī īskrītu ustobā i trokuotu.
Ap munu golvu, ap munom rūkom.
Fotografeja samierktu, sasagrumbuļuotu.
Es zynu, ka nazkur dzili Latgolā
Kaida sīvīte tur taidu pi gultys.
* * *
Munys suopis atroda trepis.
Tān iz jumta, aiz skūrstiņa.
Saulis pusē, boltā džemperī.
Verās iz azara pusi.
Puori tam iz mežu.
Bārzi nu teira kreita.
Prīdis nu alabastra.
A vēļ tuoļuok, pi saulis
Iz itū pusi miļzeiga vātra.
* * *
Es zynu kur ir tova sirds.
Prīdis golā tukšā periekleitī.
Byutu seņ jau izkuops pakaļ.
Bišu komuļs pi pyrmajim zorim.
Prosu ceiruli, lai aizlidoj i atnas.
Ceiruļs dūmoj, kū nu manis praseit.
Dvēseli iz Andreja dīnu
Voi dzeiveibu nuokušū rudiņ.
– Kotrai tautai ir sovi latgalīši, bet muns ir Jurs Viļums. Par sevi jis soka tai: „Kasdīnā latgaliski rokstu tviterī i laiku palaikam pīrokstu kaidu rokstu par sabīdriski aktualu tematu, Tievanānu pavasarī patyka: lobī ļauds vysapleik, kai jau vysod. Taidus pasuokumus vajag i iz prīšku, lai tik ir kas saorganizej.”
– Īdūd paskaiteit koč kū nu Jureiša!
1) Naēd tik daudz soldonuma,
A to varēs vādaru laizeit!
2) Ka daudz soldona iessi,
Tev ūksts salips.
3) Golvonais dzeivī – navajag
Cyta ūkstu laizeit!
***
Volkojūs pa Barselonu..
A golvā maņ solmu capure
Smaržoj piec Latgolys sīna i smuordoj piec šmakovkys…
***
Meiluo mameņ, lyudzu, parunoj ar mani latgaliski!
Dzieržu par atbiļdi nu mīseiguos muotis:
– Bērniņ, tā
Tev
dzīvuot būs vieglāk…
Eju da tāva i prosu piec paleiga,
a jis, kuorteigs saimis golva, tik pībolsoj:
– Mīļuo zaķīt, mammai vienmēr taisnība.
Žāļ, ka vairs nav ni dzeda, ni babys,
kam padūma pavaicuot,
kuo vuordus mp3 formatā īraksteit.
Niu navaru saprast, deļkam jūs bārni,
muni dzymdynuotuoji obi,
sovā vydā vys pa baļtiskam vursulej.
– Prīster, nūskaiteisim par jim puoterus!
– Piedod, latviskiem pātariem plašāks tirgus…
Tod školuotuojam pīprosu:
– Munu dzymtū volūdu pavuici!
Grybu latgaliski raksteit –
nagrybu par apsmīklu byut
sovu bārnu i unuku acīs!
– Nevaru – tāds īsts
mūsu tautas attīstības plānā
tu neesi ierakstīts…
Mam,
nu, lyudzu,
vysmoz Tu
parunoj ar mani latgaliski!
– Cik breineigi! Dažus es dzierdeju pyrmū reizi, bet jums tok vysa nakts beja prīškā. Kū darejot?
– Kai palyka tymss, tai mes palykom čudni – apsavylkom kai abarmoti, sadedzem luopys i dzīduodami brydom cauri mežam da Trūpu Valna akmiņa. Dabrydom i secynuojam, ka izaveram piec sektys, bet deļkuo myusim tai naizavērt? Reitā aizsyutejom Ilzi i Juoni (Tievanānūs kristeits kai Alnis) iz Viļānu tiergu puordavuot gruomotys, bet poši cēlemēs vēļ treis stuņdis.
Vysa pasuokuma laikā raudzejom nūgiut i izlikt iz lopys vysys ituos ceremonejis svātuos patīseibys. Paskaiti, varbyut i Tu sajussi Tievanānu vokora vibracejis.
Mums nav tačkys. Bet mums ir veirīši.
Lobuokais, kū sīvīte var izdareit – izlikt gluozis iz golda.
Ar itim nazeišim pat venys navar puorgrīzt.
– Tu taču man piekrīti? – vaicoj Valdis ar ciervi rūkuos. – Tev ir līdzi otrs kakls?
– Moš maņ nūīt paceli? /Alnis-Juoņs/
A deļkam mums naizavērt piec sektys???
Ci kopūs, ci cytur tusej.
Kotrai tautai ir sovi latgalīši.
Pītaisejom syudus, tagad syudi pakaļ skrīn (bāgūt nu vītejūs).
– – Čaju dzersi? – Kai es dzeršu nadzāruse?
Dace vokorā: – Es no rītiņa iešu dušā!
Zaiga: Maņ nabeja laika – es voi nu gulieju, voi iežu.
Tu jiuti? Maņ mute garšoj piec latgalīšu volūdys?
Jam pateik ar mani narunuot.
Es asu nu Valmīrys. Kur te Rēzeknē ir musurnīks? (Braucūt nu Tievanānu Rēzeknē.)
Jureits nūbolsuoja “par”, ka es naasu normala.
Itei saruna natyka īraksteita, tikai nūklauseita, atguoduota i pīraksteita, nūdūta Tev paskaiteit. Puorskaiti zam deča kluseibā, nīvīnam nastuosti i cytu reizi brauc leidza voi jiuti – kai itūreiz tū dareja Juoņs Ryučāns, Līga Seiksta-Deksne i cyti.
Foto: Santa, Kristīne, Raibīs i vysi cyti, kas beja Tievanānūs
Teksts: Trūpu valns i juo akmiņs


text:
“Saucējas” ir 2003. godā Latvejis Kulturys akademejā izveiduota tradicionaluos dzīduošonys grupa Ivetys Tālis vadeibā. 2016. godā izguoja catūrtais grupys albums-gruomota “Trīci, munu ustabeni!”, kas veļteits Ludzys i Kuorsovys tradicionaluos muzykys programai. Albuma koncerti skaniejuši Rēzeknē i Reigā.
NOMINANTI:
Folklorys kūpa “Upīte” ar dubultdisku “Dzīduot muoku, doncuot muoku” i koncertdarbeibu
Postfolklorys grupa “Rikši” ar albumu “Sieju sovu” i koncertdarbeibu
Škilbanu etnografiskais ansamblis ar izdavumu “Škilbanu sīvas”, videoklipu i koncertdarbeibu
Tradicionaluos muzykys grupa “Tautumeitas” ar Aulejis dzīšmu gūdynuošonu i koncertdarbeibu


text:
Gavieņa laika gareigūs dzīšmu piecpušdīne
Reitu, 31. martā 13:00 Fr.Trasuna muzejā „Kolnasāta” Rēzeknis nūvodā nūtiks kasgadejais gavieņa laika pasuocīņs – gareigūs dzīšmu piecpušdīne.
Gareigūs dzīšmu piecpušdīne muzejā ir klivuse par stabilu tradiceju i itymā godā byus na viņ sasatikšona ar dzīsmem, bet ari diveju izstuožu atkluošona.
Tai kai regulari dzīšmu piecpušdīnēs teik dzīduotys ari Ontona Matvejāna raksteituos dzīsmis, tod, pasasokūt Ontona Matvejāna dzeivisbīdris Annys duovynuotim materialim, muzejā reitu atkluos Ontonam Matvejām veļteitu pīminis izstuodi, kurymā varēs apsavērt materialus par vysom Matvejāna darbeibys sferom – katehets, dzīšmu autors, školuotuojs, rakstnīks i vēļ i vēļ.
Taipat reitu tiks atkluota ari Pītera Prikuļa savuoktūs materialu izstuode par krysta viesturi i nūzeimi i byus vareiba dzierdēt poša autora stuosteitū par krystu i tuo izceļsmi.
Gavieņa gareigūs dzīšmu piecpušdīnē pīsadaleis folklorys kūpys – Veremu folklorys kūpa „Vuorpa”, Ūzulmuižys folklorys kūpa „Ūzuleni”, Ūzulainis folklorys kūpa „Zeiļa” i Fr.Trasuna muzeja folklorys kūpa „Kolnasāta”. Taipat pīsadaleit sūlejuši ari Cyskadu draudzis bazneickungs Imants Petrovskis i Kaunatys draudzis bazneickungs Haralds Broks.


text:
Bīdreiba “LgSC” (īprīšk “Latgolys Studentu centrs”) ir navaļstiska organizaceja, kas apvīnoj cylvākus, kurim ir svareigi saglobuot i atteisteit Latgolys i latgaliskū kulturtelpu, latgalīšu volūdu. Vysi organizacejis bīdri tū dora nu breiva pruota i deļtuo, ka jim tys ir svareigi.
Bīdreiba registrāta 2005. gods 2. novembrī, nu aktivi dorbuojusēs jau daudzi seņuok. Niu “LgSC”, sagaidūt 17. dzimšonys dīnu, ir daguojs laiks zeimyna maiņai, i iz prīšku bīdreiba dorbuosīs kai latgalīšu kulturys kusteiba “Volūda”. Jaunajā organizacejis identitatē asūšais grafiskais elements (viļneits) simbolizej kusteibu, vierzeibu iz prīšku, paruodūt ari myusu organizacejis dobu – byut aktivim, radeit i vierzeit arviņ jaunys iniciativys i dorbus latgaliskuos kulturtelpys atteisteibai, dažaiduošonai i īkustynuošonai.
Bīdreibys suokums ir zemē, kur daudzi azaru. Īkustynojūt lītys Latgolā, tuos kai viļņs izaplota tuoļuok ari Latvejis i vysa pasauļa mārūgā.
Myusu stypruo puse ir interese i zynuošonys par latgalīšu rokstu volūdu i tuos pareizraksteibu: vysod asam gotovi īt tolkā, kab tei teik lobuoka.
Myus raksturoj napuortraukta dareišona lelā amplitudā i dažaidūs vierzīņūs vīnlaiceigi. Raugam naapsastuot, bet eistynuot arviņ jaunys iniciativys i kustynuot jau aizsuoktuos.


text:
Seikdatņu politika
Portala lakuga.lv izmontuotuos seikdatnis, sauktys ari par cookies
Seikdatne ir mozs teksta fails, kas teik saglobuots jiusu datorā/telefonā. Tys teik lītuots, kab fiksātu informaceju par tū, kai asat izmontuojs myusu sātyslopu, pīvadumam, kod jius pādejū reizi attaisejot lakuga.lv i kaida veida informaceju mekliejot. Teksta datni var skaiteit tikai itei škārsteikla vītne, par tū itai informacejai navar datikt nivīns cyts. Itei teksta datne nav kaiteiga, navar saturēt virusus ci programys kodus, i tū navar saisteit ar konkretu personu ci IP adresi.
Izmontojūt itū sātyslopu, jius pīkreitat, ka itymā sātyslopā īvītuotuos veiktspiejis/analitiskuos seikdatnis teik izmontuotys ar mierki izlobuot pakolpuojuma kvalitati.
Google Analytic
Itymā sātyslopā teik izmontuota uzjāmuma “Google Inc” programa “Google Analytics”, kura izmontoj teksta seikdatnis, kas teik globuotys jiusu datorā/telefonā i ļaun analizēt tū, kai izmontojat attīceigū škārsteikla lopu.
Itūs seikdatņu radeituo informaceja par tū, kai izmontojat itū škārsteikla lopu, teik nūsyuteita iz “Google” serveri ASV i tī saglobuota. Jiusu IP adrese, izmontojūt IP anonimizaceju, teik saeisynuota Eiropys Savīneibys ci Eiropys ekonomiskuos zonys teritorejā i tikai izjāmuma gadīņūs var tikt nūdūta apstruodei ASV asūšajūs “Google” serverūs.
“Google” izmontoj itū informaceju, kab izvārtātu tū, kai izmontojat attīceigū interneta lopu, kab interneta lopu uzturātuojim sagataveitu ziņuojumus par aktivitatem attīceigajuos škārsteikla lopuos i snāgtu cytus ar škārsteikla lopu i škārsteikla izmontuošonu saisteitus pakolpuojumus. “Google” nikaidā gadīnī nasaisteis ite pajimtū IP adresi ar sevkuru cytu informaceju, kura ir “Google” reiceibā. Taipat “Google” napīcīšameibys gadīnī itū informaceju snādz trešajom personom, ka tys ir lykumā nūsaceits ci ka trešuo persona uzjāmuma “Google” uzdavumā veic itūs datu apstruodi.
Papyldus atsacejuma īspiejai jius varit tiks izslāgts nu “Google Analytics” veiktuos informacejis vuokšonys, lejupluodejūt i aktivizejūt “Google Analytics” puorlyukprogramys opceju.


text:
Parostais skroblys
Parostais skroblys (latiņu: Carpinus betulus) - bārzu saimis skroblu (Carpinus) škira, pasaplatejuse vyds i dīnavydu Europā. Reitu paplateibys areals dasnīdz Ukrainu i Krīveju, pūstumūs dīnavydvokoru Latveju (Gruobina, Prīkulis i Rucovys nūvodā). Kolnu regionūs aug na augšuok kai 600 m viers jiuru leidzīņa.
Tys irā 15-25 m, kurūs nakurūs gadīņus 30m augsts lopukūks. Stumbrys suovaiņs, kleivs. Myza pazali palāka, seviški vacuokim kūkim. Lopys preteimys, 4-9 cm garys ar izsaceigom dzeislom i zūbainom molom. Vīnsātys augs, zīd lopu mienesī reizē ar lopu plaukšonu, spurdzys apputeksnej viejs. Auglis - mozs 7-8 mm rīksteņš, dasaturejs pi sāklys skrīnpuka. Parostais skroblys irā tymsu meilūšs kūks, kam pateik augleiga, pakriesleiga vīta. Kūkna cīta, dag lānai, tok tveikai, partū cieški izlītoj molkai. Taipoš cieški audzejams kai dekorativs augs parkūs i suodūs.
Latgolā parostais skroblys aug tik 11 vītuos, divejis nu jūs Vyšku pogostā. [1] Īraksteits Latvejis Sorkonuos gruomotys 2 kategorejā.


text:
Latgalīši i mīlesteiba
Pyrmudiņ latgalīšu rokstu volūdys kursūs uzzynuoju vairuokys jaunys lītys kai par latgalīšu rokstu volūdys pareizraksteibu, tai par latgalīšu attīceibom ar mīlesteibu.
Zynuošonys raudzeišu īvāruot iz prīšku rokstūt. I niu es rokstu i dūmu (taišni tai es dūmu navys dūdu) sovys puordūmys ari Tev. 🙂
Lobojūt kursu pasnīdziejis Muorys aizdūtū tekstu, roduos diskuseja par vaicuojumu, kai latgaliski atsazeit mīlesteibā i vyspuor, kai latgaliski apzeimuot vuordus mīlestība, mīlēt. Nui, nui, ir tak pavasars! Na tikai dobā, bet arī gaisā, sajiutuos i pruotūs. 😉
Izaruoda, ka sovulaik latgalīši sacejuši navys mīļuot, ļūbeit, bet žāluot. I vyspuor cīš nikod nav runuojuši par sovom jiutom. Vysmoz tai soka tī, kas kū naviņ ir pietejuši.
Raudzejom vaļstiski mes, kas kursūs bejom, nūlemt, kai niu byut. Pi kūpsaucieja da gola tai ari natykom – kotram pošam sovs (redz kai Aldara ols reklamātuoji ir atkūduši latgalīšu dobu!). Man jau pateik vuords mīļuot, a cytim otkon nā. Dažam ituo vaicuojuma dieļ ir pat rodušuos problemys i deļ tuo komunikacejā ar sovom ūtrajom puseitem, kurys ari īt nu Latgolys, ir izavieliejuš latvīšu literarū volūdu, kur vyss asūt skaidruoks i izaklausūt lobuok.
Maņ jau gribātūs, kab arī Tu pasadoli, ar sovom puordūmom, pīredzi itamā vaicuojumā. Bet moš taisneiba ir tim, kuri soka, ka latgalīši naizplyust garuos runuos, bet paruoda ar dorbim – žālojūt? Kai niu byut – turētīs pi seņču tradicejom voi īt iz prīšku?
Kai nazkod saceja Rainis “pastuovēs, kas puorsamaineis”.
Es par vuordu mīļuot, Latgolu i latgalīšim! Latgolai i latgalīšim byut! A Tu? 😉


text:
Katuolim dūmuotais žurnals izguoje 20. godusymta 20. –30. godūs, padūmu okupacejis godūs tuo izdūšona tyka puortraukta. “Katōļu Dzeivi” atjaunuoje 1989. godā, tuo ilggadeiga golvonuo redaktore beja filologe, žurnaliste Maruta Latkovska, daļa žurnala publikaceju tyka veiduotys latgalīšu rokstu volūdā, tam beja ari literaturys rubrika. Žurnals sovu darbeibu puortrauce 2014. goda nūgalē.
NOMINANTI:
Drycanu pogosta laikroksts “Skreine”
Latgolys Radeja
Latgalīšu Kulturys gazeta – portals LaKuGa.LV
Laikroksta “Latgales Laiks” mieneša pīlykums “Latgalīšu Gazeta” Laikroksts “Rēzeknes Vēstis“ ar pīlykumu “Mōras Zeme”
LR 4 raidejums “Latgolys Vuords”


text:
Puosoku izlase „Tu soki. Es soku. Puosokys par krīzi”
2009. goda rudinī „Latgolys Studentu centrs” izsludynova lobūs stuostu konkursu školānim i studentim. Tymā laikā konkursa organizatori i žūreja dūmova, ka izadūs atsyuteitūs dorbus izvērtēt i sakuortuot gruomotā da 2010. goda marta.
Taču nūtyka nagaideitais – konkursā īsnīgtū dorbu skaits ir daudz, daudz leluoks nakai organizatori dūmova. I vēļ – stuosti ir tik breineigi, ka ir gryuts mudri atlaseit lobuokūs. Dēļ tuo konkursa rezultatu paziņuošona ir aizakaviejusi. Bat panikai nav īmasla – žūreja struodoj vaiga svīdrūs, kab varātu mudruok izsyuteit informaceju par rezultatim.
Paļdis par pacīteibu!
Gruomota byus!


text:
“Kolnasāta” 11. majā – varganis, vabalis i muola pūdi
“Kolnasātā” gostūs ir eirgeļneica Jacinta Bicāne. Jei pastuosteis par Latgolys ierģeļu dīnom, kas suocās 11. majā i skanēs leidz pat 26. majam. Taids pasuocīņs Latgolā nūteik jau catūrtū reizi.
Jacinta studej magistranturā JVLMA varganistu klasē. Jau nu bierneibys guojuse bazneicā, dzīduojuse. Suokumā spielēja klavīris, vāluok – varganis. Niu vuica ari bārnus Aglyunys bazneicā.
Intervejā ”Kolnasātai” Jacinta stuosta par Catūrtajom Latgolys Vargaņu dīnom, kuruos ari poša īsasaista, kai ari par sovu saisteibu ar muzyku, varganem i jūs vītu Latgolys kulturā.
Reportaža nu Pūdnīku dīnu
Rēzeknis nūvodā nūtykušys kuortejuos tradicionaluos Pūdnīku dīnys. Itys ir jau 33. pavasars, kod sevkurs varēja apsavērt muola puortapšonys procesu, apsarunuot ar keramikim i paraudzeit atsasēst pi pūdnīka ripys.
Ari itūgod tyka kurynuots pūdnīku ceplis i dīnys gaismu īraudzeja vaira kai 300 jaunu muola darynojumu. Seikuok par itū Latgolā tradicionalū pasuokumu stuosteis Guna Zvīdre.
Vuordineicā Ilze Sperga pastuosteis pardrupeit cytaidim pavasara putinenim. Tī gon nav nikaidi putineni, a cyta dzeiva radeiba.
Atbiļde ir meiklē: “Malns kai valns, nav valns; rūk kai cyuka, nav cyuka; graud kai pārkiuņs, nav pārkiuņs; skrīn kai putyns, nav putyns.” Pa zemi rūkās, pa gaisu lidoj, tok nav ni cyuka, ni putyns. Da i vēļ malns i ryuc kai pārkiuņs.
Ka gribi izzynuot vaira par itū valnu i cyuku, klausīs raidejumu.
Ite kora “VIVAT” dzīduotuo latgalīšu tautys dzīsme “Tymsā mani tautys vede”, vīna nu solistu – Jolanta Bicāne.
Dzīsmi araņžiejuse Ilona Rupaine, dirigents Juoņs Veličko. Īroksts nūtics Reigā 2010. goda 20. martā.
.
Zinis eisumā
Bolvūs kotra mieneša ūtrajā sastdīnē nūteik lauku lobumu tierdzeņš. Tierguotuoju pīduovuotūs preču kluostā ir kai rūkdorbi, tai dažaidi lauku produkti i saimnīceibai nūdereigys lītys.
Lauku lobumu tierdzeņus reikoj Zīmeļlatgolys Biznesa centrs sadarbeibā ar Bolvu nūvoda Turisma informacejis centru, Biznesa inkubatoru i Bolvu Kulturys i atpyutys centru.
TV3 šovā “Koru kari” uzvariejs Rēzeknis Zaļūs pakolnu kūrs dzīduotuoja Normunda Zuša vadeibā. Myusu dzīduotuoji varēs zīduot leidzekļus Rēzeknis slimneicai i pīsadaleit Pasauļa koru olimpiadis Čempionu konkursā Popmuzykys i šova koru kategorejā.
Rēzeknis Zaļūs pakolnu kors byus pyrmais dalinīks nu Latvejis, kas pīsadaleis pasauļa leluokajā koru dzīduošonys pasuocīnī – Pasauļa koru olimpiadē, kas 2014. godā nūtiks Reigā, Eiropys kulturys golvyspiļsātys programys laikā. Pasauļa koru olimpiadē 20 000 dalinīku nu 70 vaļstu sasaceņss konkursa 29 kategorejuos.
Kab veicynuot kuorteibu sātu teritorejuos, Bolvūs reikuos konkursu “Sakūptuokīs eipašums”. Vierteišona nūtiks pīcuos grupuos: individualuos sātys, daudzdzeivuokļu sātys, dzeivūkļu sātu balkoni i lodžejis, sabīdriskūs sātu teritorejis i uzjāmumi, sabīdriskuos i darejumu īstuodis. Viertēs sātys kūpejū īspaidu, celeņus, augu kompozicejis, sadereigumu, atpyutys vītys, arhitektoniskuos formys i sātys zuoleiti. Eipašumus viertēs nu 15. maja leidz 25. juļam, div reizis. Uzvarātuojam nūvoda svātkūs daškiers Atzineibys plāksni i bolvu. Eipašumus konkursam var pīsaceit leidz 15. majam.
Bolvu piļsātys stadiona rekonstrukcejis projektā paradzāts sataiseit myusdīnu praseibom atbylstūšu sporta laukumu i kuormu ar tribinem, kuruos paradzāts 600 vītu. Kuormā paradzāts īprojektēt slāgtū skrejceļu, trenažīru zāli, gierbtuvis, kopejneicu, telpys trenerim i daudz kū cytu. Ar byuvnīceibys projektu var īsapazeit www.balvi.lv.
Bolvūs padūtys Goda bolvys kulturā “Myusu lapnums”. Nominaceju īgivieji ir cylvāki, kas snīguši byutisku īguļdejumu kulturys nūzarē Bolvu nūvodā. Nominaceju “Goda cylvāks kulturā 2012″ sajēme: Daiga Jēkabsone par īguļdejumu folklorys nūzaris saglobuošonā i pylnveiduošonā; Zinaīda Logina kulturys nūtykumu atspūguļuošonā i populariziešonā; Ilze Pugača par radūšū darbneicu i izstuožu organiziešonu Tilžys pogostā; Māris Lāpāns par aktivu leidzdaleibu kulturys dzeivē i Olga Reče par vizualuos muokslys populariziešonu.
Nominaceju “Goda pasuokums” īkštelpuos sajēme Ruta Cibule par ceļojūšū izstuodi “Latgolys dvieseles tulkam Mikeļam Bukšam 100″; taipat ari Dzīdūšuo Laicānu saime LNT šovā; Bolvu Centraluos bibliotekys kolektivs i Gruomotu svātki Bolvūs. Nominaceju “Goda pasuokums” breivdobā sajēme: „Mākslas dienas 2012.”, Eiropys kulturys montuojuma dīnys Bierzpilī i Tilžys pogosta svātki.
.
Kulturys nūtykumu afiša
Nu 15. maja leidz 15. oktobram nūteik akceja “Zalta rūku ceļš Latgolā”, kū organizej Ludzys amatnīku centrs sadarbeibā ar Latgolys muokslys i amatnīceibys centru Leivuonūs i atbolsta Latgolys regiona atteisteibys agentura. Tei ir turisma akceja, kurā pīsadola Latgolys amatnīki i meistari, demonstrejūt i vuicūt sovus omotus i zynuošonys.
Aglyunys bazilikys Boltajā zalā 15. majā nūtiks X jaunūs vokalistu konkurss „Dzīžu Dīva Muotei”, kū organizej Aglyunys bazilikys Kuora škola. Konkursā pīsadaleis bārni 3 vacuma grupuos i dzīduos 3 dzīsmis. Konkursā tiks nūsaceiti uzvarātuoji kotrā vacuma grupā, kai ari tiks pīškierta Leluo bolva i puorsteiguma bolvys dažaiduos nominacejuos.
Nu 3. leidz 20. majam Reigā nūteik Daugovpiļs teatra dīnys, kuru laikā vairuokūs teatrūs varēs nūsavērt 7 daugovpilīšu izruodis latvīšu, latgalīšu i krīvu volūduos.
Tymā skaitā 18. majā Latvejis Nacionalajā teatrī reidzinīkim byus īspieja nūsavērt pārņ latgaliski īstudātū izruodi „Vosorys saulgrīžu burvesteibys” – Monikys Zīlis lokalizātuos Šekspira lugys īstudejums.
15. majā nu 13 leidz 17:30 stuņžu Reigā, Latvejis Nacionalajā bibliotekā nūtiks Ludzys dīnys “Nūvoda celi Reigā”. Jūs laikā varēs nūsavērt Herca Franka dokumentalūs kinu fragmentus, pīsadaleit Ludzys amatnīku darbneicuos i nūsaklauseit folklorys kūpys “Rīkšova” i Tihovsku saimis dzīsmis.
Taipat 18. majā Latgolys viestnīceibā GORS nūtiks kinys “Vīna vosora deļ vysu” pirmizruode. Kinys režisors ir Edgars Blinovs. Kina ir par kaidu nūmaļu lauku sātu, kur mīreigai dzeivoj i lauku dorbus struodoj kaids pracāts puors i jūs unučka, a nu uorzemu atsagrīž jūs dāls i bārnu grib pajimt sev leidza. Mīreiguo dzeive ar tū ir cauri, koč varbyut nikuo mīreigai tī nikod nav ari bejs.
Nu 20. leidz 25. majam Latgolys viestnīceibā GORS nūtiks pyrmuo Latgolys kinu nedeļa. Juos laikā tiks ruodeitys dažaidu laiku i veidu kinys par Latgolu i latgalīšim. Tymā skaitā sovu pyrmizruodi pīdzeivuos Ilzis Kungys-Melgailis dokumentaluo kina “Bruoli Varslavāni”.
Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejā apsaveramys div izstuodis.
Izstuodē “Īpazeisti dzymtū zemi” var apsavērt atkluotnis ar Latvejis skotim, kas izdūtys 20. godu symta 30. godūs piec vaļsts prezidenta Kārļa Ulmaņa aicynuojuma “Apceļoj dzymtū zemi” i kuo mierkis beja veicynuot turismu i popularizēt skaistuokuos Latvejis vītys.
Ūtrā izstuodē “Kuortu kuortom” leidz 19. majam sovus dorbus nu gofrātuo kartona ruoda dizaineris Aina Mālmeistere, Iveta Pērkuone i Vīva Ieviņa. Tī apsaveramys gofrātuo kartona mebelis, kas dūmuotys kai birojim, sapuļcem i seminarim, tai sātai i gostu sajimšonai. Izstuodē radzami ari kartona gaismys kermeni, kartona capuris i bļūdys.
.
11. maja “Kolnasātys” īroksts
.
Raidejuma komanda: Aigars Runčis, Daira Kokoreviča i Ilze Sperga.
Ka raidejums nasuoc skanēt automatiski, tod klausīs ITE.


text:
Saruna ar muokslineicu, vīnu nu myusdīnu izcyluokūs akvareļgleznīceibys personeibu kai Latgolā, tai ari vysā Latvejā Elgu Pauru. Elga ir ari ilggadeja izgleiteibys darbineica, jau 45 godus jei struodoj Rēzeknis muokslys i dizaina vydsškolā ( sovulaik Rēzeknis Lītiškuos muokslys vydsškola) par gleznuošonys i zeimuošonys pasnīdzieju, taipat bejuse Rēzeknis Muokslys koledžys Gleznuošonys katedrys vadeituoja, kai ari Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filialis kompozicejis školuotuoja.
Atzeimejūt muokslineicys 70 godu jubileju, Latgolys Kulturvieturis muzejā tyka atkluota juos personalizstuode “Laika plūdums”, kas ir apsaverama leidz 12. juņam. Tamā ir kai dorbi nu Elgys Paurys kruojumu, tai ari muzeja kolekcejis akvareli.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Daugovpilī vareiba sasatikt ar muokslineicu Gertrūdi Zeili
23. oktobrī 15.00 Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejā nūtiks sasatikšona ar muokslineicu Gertrūdi Zeili. Pīsadaleit pasuokumā aicynuoti vysi interesenti i muokslys cīneituoji.
Muokslineicys Gertrūdis Zeilis gleznu personalizstuodis “Gleznas. Mans laiks” atkluošona Daugovpiļs muzejā nūtyka 2014. goda 18. septembrī.
Zeile pīdar pi latvīšu myusu dīnu gleznīceibys muokslinīku videjuos paaudzis. Tok jei ir sova ceļa guojieja. Ar sovu muokslinīciskuos dūmys puorsteidzūšū vīnkuoršeibu, smogniejeibu i suokumā iz reizis neradzamu i partū mulsynūšu satura dziļumu, kas atsasadz pakuopeniski, nūsaglobuojs kompozicejis, lakoniska zeimiejuma i kruosys volūdā. Izstuodē ir apsaveramys skaistys i boguoteigys gleznys, kurymuos jiutama goreiga saite ar Latgolu.
Pasuokuma dalinīkim byus unikala vareiba īsapazeit ar zynomū nūvodneicu i nu pyrmolūta izzynuot par juos dzeivis i muokslys ceļa gaitom, aizdūt vaicuojumus i klauseitīs talanteiguos gleznuotuojis aizraujūšā stuostejumā.
Vysi laipni aicynuoti iz sasatikšonu ar Gertrūdi Zeili catūrtdiņ, 23. oktobrī, 15.00 Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzeja izstuožu zalā, Reigys īlā 8.
Zeilis izstuode “Gleznas. Mans laiks” byus apsaverama leidz 27. novembram.


text:
Raidejums “Latvijas pērles” par Preiļu muižu
Piec Pyrmuo pasauļa kara, laikā, kod Latvejā vaļdeja boļševiki, Preiļu muižys kapelu izdemolēja i nūnycynuoja tī asūšuos grafu Borhu dzymtys kapinis, īreikojūt klubu. Niu sevkurs var prīcynuot acs, apsaverūt atjaunuotū kapelys interjeru i kapiņu izrokumus. Latvejis Radejis raidejumā “Latvijas pērles” stuosts i par Preiļu muižys kompleksu, i unikalu atrodumu – Preiļu muižys eipašnīka Jozefa Heinriha Borha tārpa fragmentu i puors stuostu par Preiļu piļs i parka spūkim. Ar piļsātys viesturi īpazeistynoj Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzeja specialists Vadims Maksimovs.
Raidejumu klausīs ite.


text:
Siejamais lyns
Siejamais lyns (Linum usitatissimum L.) liniņu (Linaceae) saimis lynu (Linum) giņts auguojs. Vīngadeigs zuoluoju auguojs, 50-120 cm augstumā. Arheologiskajūs izkasumūs dazynuots, ka siejamais lyns bejs vīna nu pošu pyrmū cylvāka kuļtivietū solsaimisteibys kulturu. Lyns jau kuļtiviets vaira kai 5000 godu pyrma Krystus pīdzimšonys Tyvajūs Reitūs, Egiptā i Kinejā[1].
Aprakstejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Siejamūs lynus nu tū lītuošonys padola div tipūs – oleja lyni i škīznys lyni. Škīznys lynu kuots 75-135 cm augstumā, tīvs, cilinddryskys, zarains tik augstīnē. Sieklineicys dūbu sataisa mozuok kai oleja lyni, taipoš sāklys mozuokys. Sakņu sistema mītsakne ar vuoji izraisteitom suonu saknem. Oleja lyni eisuoki, rasnuoku i cīši zarainu kuotu jau nu zamoškys. Cīši daudzi zīdu. Oleja lynu sakņu sistema zaraina. Lopys obadiveju tipu lynim puormeiš. Siedūšys, laņcetiskys, ar leidzonu mali i trejom dzeislom. Lopa 2-3 cm gara, 0,4-3,0 cm plota[2].
Zīdi[pataiseit | labot pirmkodu]
Lynu zīdi irā nu vysaižu zylu pakruosu da liļovu ci boltu. Cytuos vaļsteibuos irā net dzaltonom krūņlopom. Zīdi vācakleņā ci skrajeniskā saliktā čačē. Divkuortu zīdi ar pīcom krūņlopom, kauslopom, putekšņlopom i augļlopom. Zīd vosorys i sīna mienesī [3]. Skiadrā, syltā dīnā saplaukst agrai nu reita i ap desmitim nu reita krūnlopys jau nūbierst. Vāsā i volgonā laikā zīd da dīnavydam. Kod lynu zīdi prozīd, beidzuos i lynu kuota augšona garumā[4].
Sāklys[pataiseit | labot pirmkodu]
Sāklys ploskonys, ūlveida. Viersa speidona i leidzona. Kruosa parostai tymsai bryuna, rešuok dzaltona ci cytuos pakruosuos. Sāklys 0,6-0,8 cm garuos ūlveioda pūgaļuos. Pūgaļai irā pīci sieklineicys dūbi, sevkuru dūbu škārsīna padola div daļuos, partū kod nakod soka, ka pūgaļai irā 10 sieklineicys dūbu. Sevkurā daļā pa vīnai sāklai, sāklys gotovys labeibys i rudiņa mienesī. Lynu sāklys podtur 33-40% (kod nakod i 46-48%) oleja.
Lynu lītuojums[pataiseit | labot pirmkodu]
Lynu škīzna[pataiseit | labot pirmkodu]
Lynu šķiznu padola garā i eisā škīznā. Garū šķīznu lītoj škīznu industrejā – audaklu, fiļtru, viervu, maisu, apavis, dīgu, špaleru, oboru i buru pīgatavē. Eisū šķīznu lītoj stateibmaterialu iņdustrejā – skaidu pluotu, guņsdrūšu durovu, škīznys cymenta pluotu, sausys vapnys, šykaturkys, dūbū cegļu i cytu materialu pīgatavē. Taipoš lynu škīznu lītoj kai jumta saguma i skonu izolacejis materialu[5].
Lynu olejs[pataiseit | labot pirmkodu]
Lynu oleju lītoj i medicinā, i iedīņūs, i kruosu, laku, kitu pīgatavē. Taipoš papeira i ceratys pīgatavē vajag lynu oleja. Olejs irā lels taukskuobu olūts. Saimisteibā lynu oleju lītoj laka, kruosys i muoksleiguos uodys pīgatavē, taipoš i apavis, papeira, linoleja i cytuos industrejuos[6] [7]. Linolejs irā vīns nu pošu senejū lynu oleja lītuojuma pajiemīņu. Tū gatavej nu lyna oleja svečim, smolkai samolta styra, kūknys i pigmenta maisejuma. Linoleju kai greidys sagumu vysaižuos ustobuos lītoj jau vaira kai 100 godu.
Lynu kultura Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
Jau nu senejim laikim Latgolā ļauds aizajieme ar lynu audziešonu i taišni Latgola beja golvonais lynu saimisteibys regions Latvejā [8]. Myusu dīnuos lynu saimisteiba cīši sasamazynuojuse. Tān vīneiguo vīta Latgolā i vysā Latvejā, kur aizajim ar lynu selekceju, irā Latgolys solsaimisteibys zineibu centrys. Lynu puordaris fabriki dora Kruoslovā, Ludzā, Preiļūs, Rēznī i Vilekī. Pošu lelī lynuoji myuslaikūs aug Kruoslovys apleicīnī.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Vroman J. (2006) Molecular genetic studies in flax (Linum usitatissimum L.). PhD thesis, Wageningen University, The Netherlands. p. 144
- ↑ Latvijasdaba.lv
- ↑ Latvijasdaba.lv
- ↑ Ivanovs S., Stramkale V. (2001) Lynu audziešonys i nūjimšonys tehnologejis (latvyskai). lpp. 18. – 20
- ↑ Znuotiņa Dz. (2006) Atjaunynuotuos škīznys i lyni – ceļā iz škīznys industrejis inovativū raisteibu Latvejā. Reiga, 9.-28. lpp (latvyskai)
- ↑ Latvijas Republikas Zemkopības Ministrija (2008) Latvijas lauksaimniecība un lauki. Latvijas Republikas Zemkopības ministrija. 79.-81. lpp
- ↑ Flaxcouncil.ca
- ↑ Ivanovs S., Stramkale V. (2001) Lynu audziešonys i nūjimšonys tehnologejis (latvyskai). lpp. 18. – 20


text:
“Pi myusim Latgolā” gastej pi folklorys tradiceju zynuotuojis Stefānejis Matisānis
Itūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej Viļakys nūvodā, kur jau ilgus godus dzeivoj folklorys tradiceju zynuotuoja, bejušuo školuotuoja i etnografisko ansambļa vadeituoja Stefāneja Matisāne.
Jau pavysam dreiži, 26. septembrī, Stefāneja Matisāne svieteis opolū 90 godu jubileju. Koč i vacums jau cīnejams, atzeimuot sovu jubileju Stefāneja ir nūskaņuota energiski. Plani bejuši vysaiduoki, nu niu Stefānejis kuņdze dzimšonys dīnā cerej sadzīduot ar skaneigajim bolsim nu apvīneibys “Saucējas”.


text:
Vējš precinieks.
N. Rancāns Rēzeknē.
Dzeivuoja dads ar buobu un vīnu meitu, kas beja jūti skaista. Jū ustoba stuovēja mežā, bet večim napatyka dzeivuot aizsagtā vītā. Puorguoja jī uz cytu vītu un pataisēja ustobu atsagtā vītā, kur nabeja ni kūku ni meža, tik vējš apleik gauduoja. Večim otkon beja slikti dzeivuot: vējš nadeve mīra, sytuos pi lūga; taisēja durovas vaļē. Apjēme veceli lela bāda, dūmoj dīnu, dūmoj nakti, kuo vējam vajag nū juo. Jau suoka dusmuotīs uz vēja, vyss nikuo naleidz.
Vīnu vakoru vējs stipri suoka sistīs pi durovu, tad vece smīdamīs soka veceļam, ka vējs svuotoj [m. zadina, precē] jū meitu. Na par garu laiku vecs ar veci nūguoja uz mīra, bet te klausus : nazkas attaisēja durovas un īguoja ustobā. Vecels aizdedze guni - veras, ka uz jū atguoja gosts [kr. viesis], garuma beja treis aršini, vacs ar siermu buordu, ļūti sirdeigs un baileigs [briesmīgs]. Vecels nūsabeida un nazynuoja, kū dareit. Tad baileigais gosts soka uz veceli: "Es asmu vējs, un daudzi reižu klabynuoju, bet tu mami nalaidi vidā. Tagad es īguoju pats un gribu pajemt tovu meitu sev par sīvu; a jo naatdūsi ar lobu, tad es atīšu ar sovu bruoli krusu un ar muosu tyuci [kr. lietus debess] un izjaukšu tovu ustobu."
Nūsabeida vecels un atdeve sovu m,eitu vējam par sīvu.
Nu tuo laika vairs nikas naplēse jumta un nasadauzēja ap lūgim. Veči dzeivuoja mīreigi, tik skuma pēc sovas meitas. Lai gon atskrēje vējs un atnese sovu sīvu veču apraudzeitu, bet uz mozu laiku; tad otkon skrēja aiz jyuru un uz vysom pusem.


text:
LgSC meklej Rēzeknis biroja vadeituoju
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj komandā regionaluo Rēzeknis biroja pasuocīnu koordinatoru – ambiciozu jaunīti, kurs/a ir gotovs/a īsavuiceit jaunys lītys i pilnveiduot sovys spiejis i prasmis.
Pīnuokumi:
– regulari reikuot formalus i naformalus latgaliskus pasuocīņus;
– struoduot ar cylvākim i vadeit komandu;
– sagataveit informaceju medejim i byut socialūs teiklu pavielnīkam;
– reizi nedeļā vīnu piecpušdini puora stuņdis pījimt apmaklātuojus LgSC birojā.
Praseibys:
– ituos šaļts dzeivis vīta ir Rēzekne;
– lobys latgalīšu, latvīšu volūdys zynuošonys;
– spieja struoduot pošam i komandā;
– byut atvārtam i gotovam vuiceitīs vysa kuo jauna;
– prasme sovys i cytu idejis realizēt dzeivē.
Pīduovojam:
– giut pīredzi pasuocīņu organiziešonā;
– giut pīredzi dorbā ar medejim;
– giut pīredzi projektu sagataveišonā i vadeišonā;
– īspieji realizēt napruoteigys idejis i īsapazeit ar atkivim Latgolys jaunīšim;
– īspieji poziceju izmontuot kai praksis vītu studeju vajadzeibom;
– atkareibā nu projektu realizacejis praksis vīta var kliut par apmoksuotu dorbavītu.
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i sabīdriska organizaceja, kura apvīnoj studejūšus i studejis beigušs Latgolys jaunīšus. Bīdreibys aizdavyms ir popularizēt i veicynuot Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibu, koordinēt ar tū saisteitūs projektu izstruodi i realizeišonu.
Zynomuokī LgSC pādejuo laika projekti ir gruomotys „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” izdūšona, latgalīšu kulturys ziņu portals www.lakuga.lv, aiļu i muzykys pasuocīņs, „La-la-dra”, seminars „Roksti!” i c. Vaira dazynuošonai par aktivitatem i dorbim verīs https://lgsc.lv
Mes nasabeistam riskēt, ļautīs trokom i radūšom idejom, struoduot i aktivi dorbuotīs. Pīsavīnoj!
Dasacejumus CV i motivacejis viestulis veidā gaideisim leidz 17. oktobrim iz e-postu vineta@lgsc.lv. Vaira informacejis pa teleponu – 26149207 (Vineta Vilcāne).


text:
Pavasars LgSC Rēzeknis birojā
Prīca ziņuot, ka pa vydu vysim pavasara prīkim, asom ari centeigi struodovuš! Apreļa suokumā sastuodeitais dorba plans – izpiļdeits! Asom sareikavuš tematiskūs vokorus, dasadaliejuš vairuokūs pasuokumūs. I pats golvonais- jau irā gotovs i maja aktivitašu saroksts! Asit meili gaideiti!
Speideigi īpierkumu maiseni, kruosainys motu rūtys, klaudzīši kūrpeišu papīdeiši pasaruoda, paspeist, pasamainuos- a vysam puori Atbreivuošonys alejis mašynu ryukšona. Riezeknis pylsātā i ļaužu pruotūs -pavasars.
LgCS Riezeknis biroja aktīvisti- ari pavasareigi. Anna aizvin bīžuok teik maneita brunčūs i saulisokulerūs, Oskars tuods kuo ļusteiguoks i Juo: „ak, muni nervi” mainejs intonaceju. Dagneja skraida apleik i runojās ar vysim veļ vaira kuo parosti. A parkū lai nasaprīcuotu? Saule, putni, zaļa zuoleite, pylns gaiss vysuodu smuordu i jaunu īspieju!
LgSC Rēzeknes biroja apreļa suokumā sastuodeitais dorbu plans ir izpiļdeits. Prīca pošim i cytim!
Asam dasadalejušs Riezeknis Augstškolys informacejis dīnys reikuošonā.
Myusu aktīvists Oskars ir pabejs vairuokūs pasuokumūs i seminarūs. Nu 12. da17. apreļam Jis vuiciejuos par jaunatnis dorba kvalitātis ceļšonu. Seminarā tika sprīsts – kai lobuok struoduot Jaunatnis dorbu, īsaisteit jaunīšus, lai jim byutu kur pavadēt sovu breivū laiku.
24. aprelī Oskars apmeklieja skotuvis runys konkursu „Vuolyudzāni” i latgalīšu volūdys i kulturviesturis olimpiadi vydsškolānim. Par pasuokumu Oskars soka tuo: „Vyss suokās ar Juo Ekselencis veiskupa Juoņa Buļa uzrunu i Dīva žielesteibu. Pīsadalē vysu vacuma grupu dalinīki – 1.-4.kl., 5-9.kl.,10.-12.kl. kai ari Olimpiadis komandys. Itī Vuolyudzāni saguo jubilejis zeimē, jo jau itys nūzeimeigīs pasuokums nūtyka 10 godu piec kuortys. Īzaroduse beja ari A.Rugāte, kurei sovā imidžā beja īvīsuse vīnu rozīni, kas acaspūguļuo, kai varen brangi okulari. Vyss atbylda fasonam i nikaidys pompozys svineibys nasekuo. Paļdis dalinīkim i vārtātuojim!”
Asom īprīcynuojuš RA studentus ar īspieju dasadaleit tematiskajā vokorā par naformalojam izgleiteibys metodem storpkulturu attīceibuos. Anna myusim pastuostieja par sovu pīredzi i vuiceibom Daugavpils Universitatī, par starpkulturu attīceibu byuteibu, poši papruoviejom inceresnys īsapazeišonys metodis.
Apreļa beiguos Dagneja aicynova iz tematiskū vokoru par vylnys veļšonu. Interesentu beja daudzi, draudzeigu sarunu pavadejumā tika valti vysuodi leluoki i mozuoki kruosaini breinumeni: pučeitis, sirsnenis, kruosainys bumbenis. Dalinīki tuo aizaruova, ka nagrybie pat īt iz sātu.
Vysleluokuo prīca par tū, ka reikojūt ituos aktivitatis, asam atroduši jaunus draugus i dūmubīdrus.
Asom sastuodejuš aktivitašu planu i majam:
• 12.majā 18.00 Oskars tematiskajā vokorā stuosteis, gon par Jaunatnis politiku, Eiropys Breivpruoteigū dorbu – i cytom īspiejom, kai jaunīšim izmontuot jim daškiertuos īspiejis, kai realizēt sovys idejis i pavadēt breivū laiku.
• 18.majā 20.00 kopejneicā Olmāra (Reigys īla1)- diskuseju ustoba (vaira informacejis piečuok).
• Piec dalinīku lyuguma 19.majā 18.00 Anna turpynuos vadiet tematiskūs vokorus par storpkulturu attīceibom.
• 25.majā 17.00, tuopat piec dalinīku lyuguma, byus veļ vins vylnys veļšonys vokors. Lyugums īsarast ar sovim materialim!
Asit vysi meili gaideiti Rēzeknī, LgSC Rēzeknis birojā Atbreivuošonys alejā 115-313, pirmdinēs, ūtartdinēs, trešdinēs nu 16.00 da 19.00.
Aktivu i radūšu pavasari jyusim vielej LgSC Riezeknis biroja koordinatori: Anna Briška, Dagnija Bramane i Oskars Orlovs!
Vaira informacejis:
E-posts: lgsc-rezekne@inbox.lv
Adrese: Atbreivuošonys aleja 115-313.kab., Rēzekne, LV-4600


text:
Digitalizāti vierteigi 90. godu Latgolys kulturviesturiskūs nūtikšonu video materiali
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Nūsaslēdzs dorbs pi vierteigu Latgolys Televizejis sabīdreibys (1991–2000) video materialu apraksteišonys i digitaliziešonys, saglobojūt unikalys Atmūdys laika Latgolys kulturviesturiskūs nūtikšonu līceibys, padorūt tuos daīmamys sevkuram interesentam i veicynojūt pietejumu tapšonu iz prīšku, portalu lakuga.lv informej bīdreibys “ESTO” puorstuove Ilona Rupaine.
Pyrma 30 godu Latvejis TV eterā pyrmū reizi atskanēja vuordi “Eterā Latgoys televizeja!”, tai īzeimejūt pyrmuos regionaluos televizejis – Latgolys Televizejis sabīdreibys (LTS) dzymšonu. Desmit godu LTS beja latgaliskuos identitatis i vaļstiskuos naatkareibys medejs. Tuos eisais, nu spūdrais myužs lyka pamatus regionalūs televizeju teikla sataiseišonai, veicynuoja Latgolys kulturviesturiskuo montuojuma, latgalīšu volūdys apzynuošonu, saglobuošonu i atteisteibu. Latgolys Televizejis Muzykys festivali atkluoja daudzus talanteigus Latgolys i Latvejis izpiļdeituojus, puļcejūt klauseituoju tyukstūšys Rēzeknē i Daugovpilī, prīcejūt i puorsteidzūt Latvejis Televizejis tīšraidis koncertu skateituojus.
Līceibys par 90. godu Latvejis Atmūdys pyrmuos desmgadis laiku video formatā ir sasaglobuojušys cīši moz, deltuo, svietejūt LTS jubileju, cylvālu grupa, kas beja itai kompanejai pīdareiga, apzynuoja privatajūs arhivūs vēļ atrūnomūs materialus, kab padareitu tūs izpēti, atlasei i vierteiguokū failu puorraksteišonu myusdīneigūs datu nesiejūs. Rezultatā tyka digitalizāts vaira nakai 30 stuņžu gars video materials, kurā radzamys unikalys kulturviesturiskys nūtikšonys i personeibys, daudzys latgaliskuos i katuoliskuos aktivitatis, intervejis, diskusejis LTS Muzykys festivalu koncertu i dīnysgruomotu fragmenti. Digitalizātuo materiala vydā ir Lenina pīminekļa demontaža Rēzeknē 1991. goda augustā, dažaidu omotu pratieju stuosti – rudzu maizi cepšona, cyuku bēris, lynu i buļbu tolkys, bucu taiseišona, maja dzīduojumi, pierts tradicejis, mutis garmanis spēle, sarunys ar Andryva Jūrdža mantinīkim, dzejnīku Ontonu Kūkuoju, kordirigenti Terēziju Broku, dzejnīku Eugenu Karūdznīku, ASV latgalīti Konstantinu Sventecki, dirigentu Ontonu Matvejānu, rakstnīku Juoni Klīdzēju, dzejneicu Bronislavu Martuževu i daudzim cytim.
LTS materialu apkūpuošonys i apzynuošonys dorbu organizēja bīdreiba “ESTO’, tūs izpēti, daudzu desmitu failu aprokstu i digitaliziešonu dareja bejušais Latgolys Televizejis sabīdreibys kulturys raidejumu, tūs vydā ari kulturys programys “Olūti, redaktors Voldemārs Ivdris i režisors-operators Māris Justs. Kab saglobuotuos līceibys byutu daīmamys kotram interesentam, digitializātī materiali dreižumā tiks nūdūti Latvejis Nacionaluo arhiva Latvejis Vaļsts kinofotofonodokumentu arhivam (LVKFFDA), eipašys tematiskuos kolekcejis sataiseišonai, kurei jau 2022. godā byus apsaverama LVKFFDA datubazē http://redzidzirdilatviju.lv.
Video materialu digitaliziešona padareita ar Latgolys kulturys programys Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda i A/S “Latvijas valsts meži” – finansialu atbolstu.
Muzykalī “Olūti”. Videomaterialu kūpa nu vairuoku raidejumu: Aizgavieņs, Pītera dīna, kuozys Atašīnē, pierts vokors Makašānūs, kors “Austrenis” i buļbu tolka Baļtinovā.


text:
Folklorys kūpa “Ilža” atdzeivynoj Ludzys igauņu dzīsmis
Cyblys folklorys kūpa “Ilža” jau ūtrū godu struodoj ar eipašu repertuaru – Ludzys igauņu dzīsmem. Tuos ir tik senejis, ka itymā igauņu volūdys dialektā vairs nivīns pasaulī narunoj. “Ilžys” veikumu itūgod nūviertieje bolvys “Laiks Ziedonim” žureja, folklorys kūpu izvyrzūt bolvai nūvodpietnīceibys nominacejā “Kedas”.
Pietnīkim da gola nav izadevs nūskaidruot, kod Latvejis teritorejā igauni apsamete. Teik mynāts gon 17., gon 18. godu symts. Pastuov treis versejis par igauņu nūkliušonu Latgolā:
1) karaļs Kārlis Igaunejā īguoje ar luterticeibu, par tū īgauni – katuoli puorsacēle iz Latvejis daļu, kur voldūšuo beja katuoļticeiba;
2) muižkungi vasalus dzymtļaužu cīmus ir puorspieliejušs kartuos ci īmainiejušs pret kaidu montu;
3) Latgolā tryuka katuoļu goreidznīku, par tū nu Dīnvydigaunejis aicynova dominikaņu mūkus, kas izveidova centru Pasīnē i dorbuojēs plošā apleicīnē, jim leidza puorsacēle saimis nu Igaunejis, jo Latgolā beja daudz breivys zemis.
Vēļ 20. godu symtā Ludzys rajonā beja cylvāki, kuri zynuoja sovu seņču volūdu, tūmār leluokuo daļa īceļuotuoju piecteču godsymtu laikā beja asimiliejušīs. Interesants ir fakts, ka volūda, kaidā runova Ludzys igauni, nabeja sastūpama Igaunejā.
Struodojūt pi kompaktdiska, folklorys kūpa “Ilža” konsultiejusēs ar Igaunejis folkloristim i volūdnīkim par tekstu saturu i izrunu. Izaruoda, ka myusu dīnu igauni nasaprūt leluokū daļu teksta, kū dzīduojušs teicieji Ludzys apleicīnē i kas pīraksteits folklorys ekspedicejuos. Ludzys igauņu volūda beja sasaglobuojuse nu īceļuošonys laika, turkluot jūs volūdā īguoja daudzi latgalīšu i krīvu volūdys vuordi.
„Ilžā” dzīd Ludzys igaunu piecteči, folklorys kūpys dalinīki atzeimoj, ka sagobuot seņču volūdu ir jūs pīnuokums. Disku ar Ludzys igauņu dzīsmem planavuots izdūt 2018. goda ūtrajā pusē, tam kluot byus pīvīnuota brošura ar komentarim par Ludzys igaunim, jūs volūdu i dzīsmem, publicāti unikalī dzīšmu teksti i īkļauta informaceja par teiciejim i folklorys ekspedicejom.
Roksts sagataveits piec Cyblys nūvoda pošvaļdeibys snāgtuos informacejis.
Karteite: Emiļa Melngaiļa pīroksti 01.03.1930. Nierzys pogosta Greču cīmā, Latvīšu folklorys kruotuvis arhivs.


text:
Grupa “Bez PVN” publicej dzīsmi “Skaidys” i izsludynoj jaunuo albuma prezentacejis koncertu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Turpynojūt septembrī aizsuoktū tradiceju, grupa “Bez PVN” šudiņ, 8. novembrī, publiciejuse jaunu dzīsmi, kura reizē ir veļtejums ari tyvajim Latvejis vaļsts svātkim. Dzīsmē i videoklipā “Skaidys” grupa “Bez PVN” sasadorboj ar čellistu Valteru Pūci. Reizē ar dzīsmi izludynuots ari jaunuo albuma “Paraleli horizonti” prezentacejis koncerts, kas paradzāts cyta gods 18. martā Latgolys viestnīceibā GORS.
Dzīsme “Skaidys” ir pyrmuo grupys dzīsme, kurā, kai atsazeist poši grupys daleibnīki, īsaskaņ sorkonboltsorkonuo nūkruosa. “Dzīduot latgaliski ir ari dzīduot latvyski. Mes asam sovys zemis patrioti!” tai grupys daleibnīki, prezentejūt dzīsmi, itūreit saceja LTV1 raidejumā “Rīta Panorāma”. Dzīsmis teksta i muzykys autors Kristaps Rasims vielej: “Kaids saceis – cik moza mums tei Latveja. Mes saceisim – Latveja ir cik lela, cik leli asam mes poši! Augom, augam, augsim!”
“Skaidys” tapuse sadarbeibā ar grupys “DAGAMBA” čellistu Valteru Pūci, dzīsmei sataiseits ari videoklips. Dzīsmis videoversej taisejs Ivars Utināns, teksta video grafikys – Viola Lapa. “Skaidys” īraksteita studejā “Hodila Records” pi Girta Laumaņa i studejā “Reiga”, bet dzīsmis miksa i mastera apstruodis taisejs Armands Treilihs.
Jaunys dzīsmis publiciešona kotra mieneša 8. datumā suocēs septembrī ar dzīsmi “33”, pasaturpynuoja oktobrī ar “Batuts”, bet jaunuo dzīsme novembrī “Skaidys” ir trešais publicātais skaņdorbs. Grupa atkluoj, ka itys vyss nūvess iz grupys jaunuo albuma “Paraleli horizonti” prezentacejis koncertu, kas paradzāts cyta gods 18. martā Latgolys viestnīceibā GORS Rēzeknē. Koncerta beletus var jau nūpierkt ITE.
Koncertā “Paraleli horizonti” grupa apvīnuos sova jaunuokuo studejis albuma prezentaceju ar dzīšmu vysaida veida interpretacejom. Koncertā uzastuos ari cyti gosti i “Bez PVN” draugi. Jaunajā albumā byus apkūpuotys kovida īrūbežuojumu i sātā siediešonys laikā pīdzymušuos “Bez PVN” dzīsmis. Īprīškejais lelais grupys koncerts taišni Latgolys viestnīceibā GORS izskanēja 2019. goda oktobrī. Tū var nūsavērt ITE.
Grupā “Bez PVN” dorbojās: Kristaps Rasims (bolss, elektriskuo gitara), Guntis Rasims (bolss, akustiskuo gitara), Juris Vucāns (bolss, elektriskuo gitara, tausteni), Valdis Vucāns (basa gitara) i Normans Bārbals (bungys).


text:
Izdavums “Latgolys lingvoteritorialuo vuordineica” ir veids, kai, realizejūt storpnūzaru pietejumu, zynuotnyskys atzinis padareit zynomys plašuokai sabīdreibai. Tei ir pyrmuo taida tipa vuordineica Latvejā, metodologejis ziņā ari plašuokā arealā, kas snādz Latgolai rakstureigu zeimu, simbolu (konceptu) skaidruojumu viesturiskā, folklorys i myusu dīnu perspektīvā. Vuordeineica izdūta latgalīšu rokstu volūdā, latvīšu literarajā volūdā, krīvu i angļu volūdā.
NOMINANTI:
Anna Rancāne “Divpadsmit Latgales loki kopā ar Annu Rancāni”
Irena Vilčuka “Francisks Varslavāns”
Žurnals „A12”


text:
Myužeibā aizguojs keramikis Ontons Ušpeļs [Papyldynuots]
Papyldynuota pādejuo ryndkūpa.
Trešdinis reitā, 26. augusta, myužeibā aizguojs Latgolys keramikis Ontons Ušpeļs.
Ontons Ušpeļs dzims 1944. godā Rēzeknis apriņča Sylajuoņu pogosta „Dūbēs” (tagadejā Rībeņu nūvodā). Vuicejīs Rēzeknis Lītiškuos muokslys vydsškolys Keramikys nūdaļā, kuru beidzūt, pīsavierss tautys pūdnīceibai, saglobuodams Sylajuoņu keramikys centra tradicejis. Jis stažējuos pi tāva Ontona Ušpeļa i kaimiņa Polikarpa Černavska. 1972. godā nu „Dūbem” puorsacēle iz Garīmkolnim, natuoli nu Maltys. 1972. godā uzjimts Muokslinīku savīneibā. 1982. godā nūtyka personalizstuode Moskovā. Pi juo darbneicā stažiejīs Leonards Vincevičs i Voldemārs Voguls.
Itymā vosorā ministru prezidente Laimdota Straujuma Rēzeknē, storptautiskuo folklorys festivala “Baltica 2015” dyžkoncertā meistaram Ontonam Ušpeļam padeve Ministru prezidenta Pateiceibys rokstu par myuža īguļdejumu Latgolys keramikys tradiceju saglobuošonā i atteisteibā.
Atsavadeišona nu O. Ušpeļa nūtiks sastdiņ, 29. augustā, 11 stuņdēs Jezus Sirds katedralē Rēzeknē. Piec sāru dīvkolpuojuma aizguojieju zemis kliepī guļdeis Antonišķu kopsātā, Rībeņu nūvodā.


text:
Bolvu Centraluos bibliotekys vadeituoja, namaterialuo kulturys montuojuma i Zīmeļlatgolys tradicionaluos kulturys eksperte. Pasasokūt Rutys aktivajam i pošaizlīdzeigajam dorbam gūdā caltys i saglobuotys daudzys Zīmeļlatgolys tradicionaluos kulturys tradicejis, izveiduoti voi darbeibu aktiviziejuši vairuoki folklorys kolektivi.
NOMINANTI:
Arnis Slobožanins, muzikis, latgalīšu kulturvidis aktivists
Dainis Mjartāns, latgalīšu kulturvidis aktivists
Ilze Sperga, literate, latgalīšu kulturvidis aktiviste
Laura Sondore, žurnaliste


text:
Bavāreja
Bavāreja (vuocīšu: Bayern), oficiali zinuoma kai Bavārejis breivvaļsteiba (vuocīšu: Freistaat Bayern) — iraid Voucejis federalais nūvods vuocīšu vaļsteibys dīnavydreitūs. Golvmīsts - Minhene. Bavāreja iraid ļeluokais Vuocejis nūvods piec plateibys i ūtrs ļeluokais nūvods piec dzeivuotuoju skaita.
Bavāreja cauri godu simteņim iraid saglobuojusi sovys vītejuos tradicejis i nūvodā tīk turātys gūdā katuoļu tradicejis.[1] Itys nūvods tai že iraid zinuoms deļ ikgodiejuo Oktobrafesta festivala iz kuru sabrauc tūristi nu vysa pasauļa.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūzeimeigu lūmu Bavārejis viesturē ījam Viteļsbahu dzymta, kura vaļdeja bavarīšu zemīs 738 godus. 1180 godā Svātuos Rūmys Impērejis imperators Fridriķs I Barbarosa uzduovinova Viteļsbahim Bavāreju, kai ļieni i jī vaļdeja itamuos zemīs ļeidz 1918 godam, kod piec Pirmuo Pasauļa kora karaļs Ļudvigs III nūdeve sovu voru i Bavāreja dreiži tyka īkļauta Veimārys Republikys sostuovā.[2]
Bavārejis Gercogiste[pataiseit | labot pirmkodu]
Nu 555 ļeidz 1623 godam Bavāreja beja gercogistis statusā. Agilolfingu dzymtys augstmaņs Garibaļds I tīk mināts hronikuos kai pirmais nu Bavārejis gercogim,[3] kas vaļdeja puor bavārīšu zemem, byudams Merovingu vasaļs. Juo dzymta vaļdeja ļeidz 788 godam, kod Karolingu Impērejis imperators Kuorļs Ļelais piļņeibā puorjāme varu bavārīšu zemīs. Karolingi beja pi vorys ļeidz 911 godam. Franku vaļsteiba beja nūvuojinuota korūs ar vengrim i Ļuitpoldam roduos īspieja atgiut Bavārejis Gercogistei ļeluoku breiveibu i iz eisu laiku nūdrūšinuot sovai dzymtai gercogu gūdu.[4]
Piec 947 goda, kod Ļuitpolduingu dzymta zaudieja voru, laikā ļeidz 1180 goda Bavārejis gercogu vītā pourmaiņus beja četrys dažaidys dzimtys - Ottoniaņi, Saliaņi, Veļfi i Babenbergi. Nivīnai nu dzymtom neizadeve nūstiprinuot sovu voru Bavārejā i tod pi vorys nuoce Otto I nu Viteļsbahu dzymtys. Jys beja vīns nu lobuokajim imperatora Frīdriķa I Barbarosys bruņinīkim i tamdeļ imperators por Otto I nūpalnim uzduovinova jam Bavārejis zemis i gercoga statusu.[5]
Bavārejis Eļektorats[pataiseit | labot pirmkodu]
Reformācejis laikūs Faļcys eļektors Frīdriķs V pījāme Bohēmejis Karaļistys pusi Bohēmejis saceļšonuos laikā pret Gabsburgu dzymtu, kas beja par īmaslu Treisdesmitgodu Kora suokumam.[6] Bavārejis gercogs Maksimiļians I paļeidzieja saglobuot katuoļu ticeibu sovuos zemīs i jis saglobova uzticeibu Gabsburgim. Svātuos Rūmys imperators Ferdinands II pateiceibā atjāme zemis i titulus Frīdriķam V i duovoja tūs Maksimiļianam I. Jis kļuva por vīnu no impērejis eļektorim i Bavārejis Gercogiste kļuva por Bavārejis Eļektoratu.
Bavārejis Karaļiste[pataiseit | labot pirmkodu]
Bavāreja topa par karaļisti Napoļeona koru laikā, kod tei pījāme Praņcejis pusi. Praņču uzvora korā pour austrīšim nūvede pi Presburgys Vīnuošonuos, kura beja labvieļeiga Bavārejai. Svātuo Rūmys Impēreja beidze sovu eksistenci i por sovu atbolstu korā, Napoļeons deve vairuokim vaļdnīkim augstuokus statusus, kas ļuove Maksimiļianam I krūnēt sevi por karaļi 1806 godā. Ļeidz 1813 godam, Bavārejis Karaļiste acaroda Reinys Konfederacejis sastuovā, kas beja sova veida moksa por karaļistis gūdu. Kora gadejumā, Bavārejai beja otkon juopaļeidz Praņcejai i Napoļeona koraspākam.[7]
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Bavāreja rūbežoj ar Austreju, Šveicareju i Čekeju. Kūpiejais rūbežys gorums iraid 2705 kilometri. Cauri nūvodam tak divys ļelys upis - Donava i Maina. Bavāreja iraid boguota ar kolnim i azarim, iz rūbežys ar Austreju acarūn Bavārejis Aļpi, kuri sasnīdz ļeidz pot 3000 metru augstumu. Nūvodā iraid gandreiž 1600 dažaida ļeluma azari, starp ļeluokajim iraid Konigzī, Kimzī, Ammerzī i Tegernzī. Dziļuokais azarz iraid Vaļhenzī - 192 metri.[8]
Ekonomika[pataiseit | labot pirmkodu]
Bavāreja iraid Vuocejis boguotuokais nūvods ar cīši atteisteitu riupnīceibu i turisma nūzari, kas dūd ļelu īguļdejumu vaļsteibys kūpejā budžetā. 2017 godā, Bavāreju apmekļieja 37.2 miļjoni tūristu nu vysa pasauļa.[9] Nūvodā iraid daudzu ļelu uzjāmumu riupneicys - BMW, Audi, Adidas i citi.
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Ostoņi nu 80 ļeluokojim Vuocejis mīstim acarūn Bavārejā. Minhene ar 1 456 039 īdzeivuotuojim iraid trešais ļeluokais mīsts vaļsteibā. 85.8% nūvoda īdzeivuotuoju iraid vuocīši, 14.2% iraid cittautīši nu Turcejis, Puolejis, Rumunejis i citom vaļsteibom.[10]
Sports[pataiseit | labot pirmkodu]
Futbols[pataiseit | labot pirmkodu]
Futbols iraid cīši populars Bavārejā i golvmīsta Minhenis futbola klubs Bayern iraid zinuoms vysā pasauļī. Klubs iraid 29-kuortejs Vuocejis čempionata čempions i 5-kuortejs UEFA Čempionu ligys uzvarātuojs. Bavārejā iraid tai že taidi zinuomi futbola klubi, kai Nurnberg, Augsburg, Ingolstadt i Greuter Fürth. Bavārijā iraid dzimuši vairuoki nūpalnim boguoti futbolisti - pasauļa i Eiropys čempioni Fraņcs Bekenbauers, Gerds Miļļers, Fiļips Lams, Tomass Miļļers i daudzi citi.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Ar kū Bavāreja iraid atškireiga nu puorejuos Vuocejis (angliskai).
- ↑ Bavārejis karaļi - Ļudvigs III (angliskai)
- ↑ Roksts por Bavārejis viesturi (angliskai)
- ↑ The Holy Roman Empire: A Historical Encyclopedia (2019), 14.lpp ISBN 1440848564 (angliskai)
- ↑ Roksts por Bavārejis gercogim (angliskai)
- ↑ Bogēmejis sačelšonuos 1618-1620 (angliskai)
- ↑ Praņču gegemonejis periods Vuocejā (angliskai)
- ↑ Informaceja por Vaļhenzī (vuocīšu)
- ↑ Bavārejis Tūrisma Statistika 2017 godā (angliskai)
- ↑ Oficialo Bavārejis demografejis statistika (angliskai)


text:
Opuļu svātolūts
Latvejis teritorejis dzeivuotuoji jau seņuokūs laikūs izmontuoja olūtu iudiņu dzīdynūšuos spiejis, bet leidz myusu dīnom nu itim olūtim ir sasaglobuojuši tik daži. Olūti saistuos ar nūstuostim par tūs spiejom dzīdynuot, i vysbīžuok itī nūstuosti bolstuos iz kristīteibys voi poguonisma tradiceju. Pošā Latvejis austrumu molā atsarūn meža lūkā īslāgts Opuļu svātolūts, kas ir pareizticeigūs svātvīta. Tei atsarūn zīmeļaustrumūs nu Zylupis – cīši tyvu Krīvejis rūbežam, partū, lai tū apmaklātu, vajadzeiga rūbežsardzis atļuove.
Nūstuosts par svātolūta rasšonūs viestej, ka agruok Opuļu cīmā dzeivuojs okls muižinīks. Reiz kaidā naktī tys sapņuojs, ka kaids bolss jam soka, kab jis nūītu da leluo bārza i izroktu dūbi. Itamā dūbē veiduošūtīs olūts, kura iudiņs byus dzīdynūšs. Muižinīks pasamūds, izdarejs vysu, kai sapynā saceits, i patīsai otkon palics redzeigs. Pateiceibā par itū breinumainū dzīdynuošonu jis Opuļūs pi olūta izciels kapleicu. Paraleli itam pastuov ari cyti leidzeigi nūstuosti par olūta rasšonūs.
Karteņa: zilupe.lv
Myusu dīnuos par svātolūtu i tuo kapleicu ryupejās Zylupis Kristus krysta paceļšonys draudze. Draudzei nav guojs vīglai, partū ka 2004. godā nūdaga tuos 1935. godā caltais kūka dīvnoms. Sadaga ritualī apgierbi, kora notu pīroksti, zvonu tūrņs, bet izgluobt izadeve tik obrozus. Tok draudze na tik piec 4 godu izcēle jaunu dīvnomu ar skaistim sīnu i grīstu gleznuojumim, bet ari pasaryupēja par svātolūta kapleicu. 20. godu symta 60. godūs kapleica pi svātolūta tyka nūuordeita, bet myusu dīnuos par zīduojumim Zylupis viersprīstera Mihaila Četverova vadeibā ir pastateita zyla kūka kapleica ar seipulveida tūrņa kupuoleņu i krystu. Kotru mienesi pi svātolūta nūteik dīvakolpuojums.
1937. godā suocēs tradiceja dūtīs krysta guojīnī iz svātū olūtu Opuļūs, kod piec Dīviškuos liturgejis Dīvamuotis Pīdzimšonys svātkūs nu Zylupis bazneicys iz jaunizcaltū kapleicu pi olūta ceļā devēs krysta guojīņs i kapleica tyka īsvieteita. Nūstuosti viestej, ka olūtā atrostys ari daudz senuokys līceibys – 1812., 1836. i 1860. goda monetys.
Nu 2000. goda 21. septembra, kas ir Dīvamuotis pīdzimšonys svātku dīna, ir atjaunuota tradiceja kotru godu dūtīs krysta guojīnī nu Zylupis iz Opuļu svātolūtu i itamā reizē veikt ari iudiņa svieteišonys ritualu. Svātceļuojumā pīsadola ticeigī i nu Latvejis, i nu Krīvejis.
Olūta iudiņs tics ari puorbaudeits Reigys Iudiņa institutā. Draudzis prīsters Andrejs Semjonovs nūorganizēja, ka iudiņam teik veiktys analizis, partū ka cylvāki beja sacejuši, ka iudiņa garša mainejusēs. Analižu rezultati paruodeja, ka iudiņs asūt cīši lobs, i reši kur Latvejā tik lobu varūt atrast.
Par olūta sakūpteibu i uzturiešonu juosoka paļdis Zylupis Kristus krysta paceļšonys bazneicys gareidznīkim i draudzei, kas veļtejuse i leidzekļus, i dorbu, kab vītu sakūptu i uzturātu kuorteibā.
Raksta autore: Maija Ārena


text:
Atcalts! Vokaluos muzykys koncerts dirigentis Terēzijas Brokas pīmiņai
22. oktobrī 18.00 stuņdēs Daugovpiļs Vīneibys noma koncertzalā byut vokaluos muzykys vokors, kas ir veļteits dirigentis Terēzijas Brokas pīmiņai.
Muzykys vokorā pīsadalēs Preiļu nūvoda školuotuoju kors “Latgale”, Augšdaugovys nūvoda pošvaļdeibys kulturys centra “Vārpa” jauktais kors “Latgale”, Stanislava Broka Daugovpiļs Muzykys vydsškolys meitiņu ansamblis “Daina”, Daugovpiļs piļsātys pošvaļdeibys īstuodis “Vienības nams” kolektivi – jauktais kors “Daugava”, sīvīšu kors “Rūta”, folklorys kūpa “Dzīsme”.
Muzykys vokors ir vīna nu X Muzykys i muosklys festivala “Daugavpils ReStArt 2021″ nūtikšonom.


text:
Aicynoj Rēzeknis i Viļānu nūvoda jaunīšus īsnīgt pīteikumus iniciativu projektu konkursam
Riezeknis nūvoda Izgleiteibys puorvaļde leidz 27. februaram aicynoj Rēzeknis i Viļānu nūvoda jaunīšus nu navaļstiskajom organizacejom, jaunīšu centrim i klubim, školānu pošpuorvaļdem i naformalajom interešu grupom īsnīgt pīteikumus Jaunatnis iniciativu projektu konkursā.
Konkursa mierķis ir atbaļsteit jaunatnis īsakļaušonu politiskajūs, ekonomiskajūs, socialajūs i kulturys procesūs Riezeknis i Viļānu nūvodūs. Projektam pīpraseituo summa nadreikst byut mozuoka par 100 Ls i leluoka par 300 Ls, projekta gaitā juoparedz arī leidzfinansiejums, kas var byut na tikai naudys izteiksmē.
Konkursa nūlykumu i pīteikuma veidlopu verīs zamuok.
Karteņa: LaKuGys arhivs
Ziņu sagataveja: LaKuGa


text:
Svātki i apsveikumi /Jureits
Kai pi svātku reizis, šudiņ pījamam apsveikumus i sveicīņus!
Lels paļdis Jureišam par lobim vuordim šudiņ i dorbim daudzu godu garumā!
Jureits (Jurs Viļums) ar apsveikumu i drupeit viesturis:
2005.goda julī tyka sareikuota dybynuošonys sanuoksme, kurymā tyka pījimts lāmums oficiali registrēt bīdreibu “Latgales Studentu centrs”. 2.novembrī tyka ari oficiali izdūta registracejis aplīceiba.
Vysaiž ir bejs i vysaiž byus. Deļ tuo teik taiseiti statuti, lai kūpā visi – bejušī i asūšī – studenti varātu izsaceit sovys dūmys. As naasu Dīvs, i enģeļs ari naasu. As naasu struodovs LGI, naasu struodovs (vēļ) “Trešajā Zvaigznī”… ;-> As navaru zynuot vysu. Tak izejūt nu tuo, kū zynu, voi ruodīs, ka zynu… verūs, kai tū “mītu” (ar divejim ci vairuokim golim) ceļt augšā. Nu obejim vīnlaiceigi as paceļt navaru, tod nu ceļu nu vīna, ka ir kaids, kas grib dasavīnuot – lyudzu! Ci, ka rassīs pēc kaidys šaļtenis, kaids/a students/e, kas ari gribēs paleidzēt pi ceļšonys, tod jim vysmoz nabyus otkon juocyloj itys mīta gols, kurs munā pusī…
As daudz kuo nazynu. Tak es vēļ drupeit tycu, ka Latgolai ir nuokūtne, ka latgaļu volūdai i nuokūtne, ka LgSC (ari statutim) ir nuokūtne… Ka as tam vysam vairs naticiešu, tod vedit mani da kopu… ;-> i mīrs byus – tod varēs otkon vysi pa sovam pruotam dareit! ;->
Nasoku, ka zynu vysu, kai dareit. As tikai aicynoju īt paleigā, paļdis tīm, kas atsasauc.
Lai izadūd jyusim vyss, kas lobs! ;->
Paseņ atpakaļ, kod beja pirmuos Vosoruošonys, bedzomī Graidi, i ticeiba, ka kaida vysu (ar tū dūmoju ļauds, kurus kūpā turieja Latgolys ideja) dybynuota organizaceja dūs vajadzeigū “jumtu”, nabeja gona apzynuota vajadzeibys sajyuta darbuotīs dēļ OFICIALA studentu centra. Vēluok jau beja drupeiti baile nu otkon naizadūšonys. Eistyn lela dale ļaužu, kuri pīsadaleja ilgi, niu ir cīši skeptiski pret sevkaidu oficalu registriešanūs. Ari es pīdaru pi taidim – ir vajadzeiga PUORLĪCEIBA, ka registrātuo organizaceja nabyus vīn tukšs skons. Asu jau pīredziejuse (Naz cik reižu i ari poša iz sovys uodys).
Sovaižuok (atsakuortuošu) saīs, ka sevkurs students aizīs iz TV ci radio, ci vēļ sazyn kur i siss pi golda saceidams, jis ir golvonais nu visim Latgolys studentim, vot klausit jū. Piec tam otkon aij i pīruod, ka jis taids vīns vieja dzonuotuojs, a puorejī normali.
Naapmoksuota reklama:
Ka meklej apsveikumus latgaliski, ej iz LaKuGu!
Paleigs tim, kas apsveikumus gryb raksteit latgaliski
.
http://lakuga.lv/apsveikumim/
.
.


text:
Kūpsapuļce aizvadeita i jauna vaļde īvālāta
Reigā 14. martā nūtyka kasgadejuo „Latgolys Studentu centra” kūpsapuļce, kurā atsavērem iz padareitū īprīkšejā dorba cielīnī i raudziejam saprast, kaidim byut iz prīkšu. Kai ari tyka īvālāta jauna vaļde.
Aizvadeitajā godā ir eistynuoti vairuoki projekti, ar kurim asam davuši pīnasumu Latgolys kulturys izaugsmē i saglobuošonā. Padareitī dorbi gondreiž 10 oficialuos darbeibys godūs aplīcynoj, ka LgSC ir vīna nu spieceiguokajom i stabyluokajom latgalīšu organizacejom.
Piec kuorteiga dorba kūpā asam atsapyutuši i kaldynuojuši jaunys idejis, kab Latgolu caltu sauleitē. Nu nūzeimeiguokajim eistynuotajim projektim mynoms dzejūļu kruojums „mūžīgā nepārtikusī stirna”, apvuiceibys „Atzolys”, naformaluos sporta spielis “Na-Formals”, Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv, latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys, kai ari cyti mozuoki i leluoki projekti.
Rēzeknis i Daugovpiļs birojim niu ir jaunys vadeituojis – rodūšys, dorbuotīs grybūšys i energejis pylnys mārgys. Daugovpiļs biroju voda Gunta Nagle, sovukuort Rēzeknis biroju – Sintija Batare.
Jaunuos vaļdis sastuovā dorbojās Laura Melne, Marita Lasmane, Vineta Vilcāne, Juoņs Papiņš i Valērijs Kušnirs, par vaļdis prīkšsādātuoju īvālāta Vineta Vilcāne.
Nūpītna kūpbiļde ar gondreiž vysim kūpsapuļcis dalinīkim.
Jaunuo vaļde – Marita, Juoņs, Laura, Vineta i Valērijs.
Viesti sagataveja: LgSC Reigys birojs


text:
Vysi vīnā maisā
Bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) Daugovpiļs nūdaļa sadarbeibā ar Daugovpiļs piļsātys Jaunatnis departamentu 25. aprelī 19.00 aicynuoja vysys jaunīšu organizacejis, nūdybynuojumus i naformalis interešu grupys pīsadaleit jaunīšu organizaceju pasuokumā „Visi vienā maisā!”.
Pasuokuma mierkis beja jaunīšu organizaceju īsapazeišona, sadarbeibys radeišona, turpmuokai kūpeigu pasuokumu i projektu realizacejai Daugovpilī. Sasatikšonys laikā nūtyka organizaceju prezentacejis, naformalis spielis, grupu dorbi pi pasuokumu i ideju izstruodis.
NVO balleite tyka reikuota ar Vaļsts Kulturkapitala fonda, Reigys Starptautiskuos ekonomikys i biznesa augstškolis Daugavpiļs filialis i Daugavpiļs piļsātys Jaunatnis departamenta atspaidu.
Dagneja
Daugovpiļs birojs


text:
Bronislavai Martuževai ir lela nūzeime Latvejis i Latgolys viesturē, jei beja izcyla dzejneica i nacionaluos pretuošonuos kusteibys dalineica i atbaļsteituoja. Bronislava dzymuse 1924. goda 8. aprelī Abrenis apriņča Domopolis (niu Bierzpiļs) pogosta Slavītu sādžā kai septeitais bārns saimē, bet 1928. godā saime puorsacēle iz dzeivi Lubuonys pusē.
Dzejneicys dzeivis redzīņa pamati ir veidojušīs Latvejis breivvaļsts laikā, i tūs veiduoja na tik saime, bet ari školys. Pastuoveigu olguotu dorbu jei nabeja struoduojuse, partū ka kai nacionaluos pretuošonuos kusteibys dalineica i atbaļsteituoja globuojās pagreidē. 1951. godā Martuževa tyka apcītynuota i aizsyuteita iz Sibiri, kur pīci godi beja juopavoda smogā dorbā, piec atsagrīzšonys ilgi i vairuokys reizis sekuoja uorstiešonuos slimneicuos i sanatorejuos.
Padūmu Latvejis izdevnīceibys atsasaceja izdūt politīslūdzeituos Martuževys dzejūļus, partū pyrmuos divejis gruomotys “Balta puķe ezerā” i “Rakstītāja” tyka izdūtys ar radineicys Evys Mārtužys vuordu.
Par Bronislavys Martuževys dzeivis gaitom i atstuotū montuojumu stuosta "Broņislavas Martuževas fonda "Rakstītāja"" vadeituoja Anna Egliena.
Jau 25 godus kotra mieneša ūtrajā svātdīnē Viļānūs nūteik vīns nu leluokūs tiergu Latgolā, kurā nu molu molom sabrauc tierguotuoji i piercieji. Kai itei ideja aizsauoce, sižetā stuosta žurnaliste Laura Sondore-Strode.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
“Pylni kārmani dabasu… Bezdelīgu pasts” ir dzejneicys i žurnalistis Annys Rancānis septeitais dzejūļu kruojums, kurā īlykti obejuos latvīšu rokstu volūdys tradicejuos – latgalīšu rokstu volūdā i latvīšu literarajā volūdā – raksteiti 100 dzejūli. Kruojums ir sasarunuošona ar sovu skaiteituoju, dzejis volūdā viestejūt par myusu laiku i myusu dīnu Latveju i īprīkš raksteitūs tekstus īpynūt kai bejušuo laika citatus – sova i tautys spāka i vuojuma zeimi.
NOMINANTI:
Ingrida Tārauda “Boltais šokolads”
Ilze Sperga “Bārnu ailenis” i “Ceri voi naceri”
Raibīs Suņs “Naceri iz romantiku”


text:
Kaida ir kulturys dzeive Latgolys laukūs?
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Kotrā Latvejis pogostā ir vysmoz vīns kulturys noms i vysmoz vīns kulturys dzeivis organizators – formali kulturys daīmameiba nūdrūsynuota pat tuoluokajā Latgolys nūstyurī, regionā dorbojās 151 kulturys centrs. Latgolys kulturys dzeive atsateista vysūs treis golvonajūs Latvejis kulturpolitikys vierzīņūs – kulturizgleiteiba, kulturys montuojums i profesionaluo muoksla, soka Kulturys ministrejis puorstuovs Oskars Artūrs Upenieks.
Cik vīgli nūdrūsynuot kulturys dzeivis kvalitati Latgolys laukūs? Par leluokajim izaicynuojumim kulturys dorbā stuosta treju sovā storpā patuolu Latgolys pogostu kulturys nomu vadeituojis.
Na vysim uzrunuotajim, ari par kulturu nūvoda leiminī atbiļdeigajim, beja kū saceit. Tys laikam partū, ka regularais kulturys dorbs Latgolys laukūs satura ziņā nateik ni eisti nūvārtāts, ni izvārtāts. Tod kulturys dzeive var palikt par taidu bāneiti, kuram ir degvīla regulari nūbraukt sovu dajiuktū maršrutu, viņ vagonūs cīš solts i namuojeigai.
Viļakys nūvoda Žeiguru kulturys noma vadeituoja Valentīna Kaļāne:
Kulturys laukā struodoju ilgi, varu sprīst nu sovys pīredzis i piec kolegom kaimiņu pogostūs. Kūpumā cylvāku palīk mozuok, partū ari kulturai grīž i grīž, i grīž nūst. A kulturai pyrmajai grīzts tyka vysūs laikūs.
Padūmu laikā beja nauda, a kulturys īstuodis tehniskajai bāzei vysu saguoduot varieji viņ ar pazeišonūs pa blatim. Kod tys izadeve, dzeivuojom cīš labi. Žeigurūs kulturys nomu izcēle Žeiguru MRS (mežryupsaimnīceiba – S. Ū.), ari finansiali atbaļsteja, tod atdeve pošvaļdeibai. Puļceņu vadeituojim moksuoja i nu tuolaika pošvaļdeibys, i nu MRS. Boguotuo organizceja sedze dūšonūs iz dzīšmu svātkim i vairuoku tārpu komplektu īguodi kolektivim. Kaimini pa šudiņdīnai skaita, ka mes Žeigurūs boguoti dzeivojam. Pastreipoju – tai cyti dūmoj.
Myusu noma plašuos i leluos telpys cīš ryupeigi uzturam kuorteibā. Tei ir divstuovu āka, kotrys nu daudzūs kolektivu var jimtīs sovā telpā. Kur beja biblioteka, tī niule ir izstuožu zāleite. Div treis, a reizem i četrys reizis godā saīt jū izmontuot. Te ar mozim koncertenim uzastuoj bārni, kuri vuicuos muzykys školys punktā. Vīnā telpā līku vysus pa godim izmontuotūs nūformiejumus i dekoracejis. Varu pamaineit, pi vacuo kū jaunu kluot dalikt, tod nūformiejums naizmoksoj tik duorgi. Cytim pat nav īspieju sakruotū montu turēt. Nūformiešonā daudz izmontoju dobys materialus, vaļsts svātkim i Adventam pi nūformiešonys paleidz rūkdarbneicu puļceņš, tei ari ir prīškrūceiba, kū var izmontuot.
Ka mums šudiņ nabyutu zvīdru draugu ar humanū paleidzeibu (paļdis žeigurītei Dagnijai Dalbiņai), tod ar materiali tehniskū bāzi byutu pavysam biedeigi. Zvīdri paleidz ar taidom lītom kai goldi, skapi, audumi. Kod ir audumi, tod jau mes atrūnam īspieju sašyut kolektivim tārpus.
Deļ myusu mozuo pogosta mums ir vairuoki deju kolektivi, dzīdūši bārni, pat krīvu dzīšmu ansamblis “Ivuški”, vēļ teatris, kuru es poša vodu, ar sovom vajadzeibom. Kai dzejūleitī “esi burvis, taisi no nekā”, tai es ari struodoju. Nūvoda vadeiba, eipaši Sergeja Maksimova personā, īspieju rūbežūs atbolsta kulturu. Nav jau nūvodam naudys tik, cik grybātūs. Reizem īmu pi pošvaļdeibys deputatu pīruodeit, ka koč kas ir cīš vajadzeigs. Dīmžāļ reizem asmu sasakuoruse ar uzskotu tautā i deputatūs, ka kulturu var lūceit vysaiž, jei taipat izdzeivuos, ka par kulturu var sprīst i ar jū nūsadorbuot sevkurs, ari naprofesinaļs.
Nu pasuokumu mums kai pats popularuokais tautuos aizguojs Vacgoda šovs. Zāle ir pylna, cylvāki stuov kuojuos. Te svareigi atrast sovu nišu. Regulari kulturys noma laukumeņā nūteik Pavasara tiergs ar nalelu koncerteņu, muzyku i zupu. Atsagrīzuši ir Meža svātki, beja pūsmys, kod reikuojom Īlu svātkus – kotru godu sovai īlai, bet otkon atsagrīzem pi eistyn sova. Juoņu pasuokumu nataisom, tik daudz reikoj vysapleik. Tok Pīterdīnā muzykanti sabrauc pi myusu. Ari Zīmyssvātku pasuokumu nareikojam, partū ka asam suokuši natradicionalus Adventa i Zīmyssvātku īskaņu koncertus. Kulturys nomā pat reizi nedeļā nūteik katuoļu svātuos misis.
Mums ir cīš aktiva kulturys dzeive, bet cylvākim taipat ir sajiuta, ka jī dzeivoj dziļūs laukūs, partū ka nav pogostā uzjiemiejdarbeibys. Struoduotu cylvāki brauc iz Viļaku voi pavysam aizbrauc nu tenis paceli.
Zylupis nūvoda Pasīnis pogosta tautys noma vadeituoja Jekaterina Sovāne:
Vadeit kulturys nomu laukūs nimoz nav gryuši. Es navaru saceit, ka mums nav naudys. Finansis plānojam godu iz prīšku, cik vajadzeigs kotram pasuokumam, pošvaļdeiba atbolsta. Vīneigi tod, kod sadūmuotu kū grandiozu, tam gon nabyutu naudys. Deļ lauku leimiņa mums vysod gona. Cylvākim pogostā pasuokumu ziņā nav nimoz lelys izvēlis. Kū tautys noms pīduovoj, tū ari vysu apmeklej.
Kod ir vairuoku dīnu breivdīnys, pi dzedu i babu atbrauc cylvāki nu piļsātys i vēļ tuoluoku vītu. Partū myusu lelī nūtykumi ir leiguošona i Zīmyssvātku pasuokums. Iz leiguošonu vyspuor sasalosa ļauds nu plašys apleicīnis.
Myusu vītys specifika ir bārni, mums te ir daudz audžu saimu, partū pogostā pīgrīžam viereibu bārnim. Ari tautys nomā reikojam pasuokumus bārnim, prūtams, leidza atīt ari vacuoki.
Dorbojās puļceni bārnim i jaunīšim: ar muzyku jamās 9 bārni, ar rūkdorbim – pat 17. Prūtams, jī ir vysaida vacuma. Dīmžāļ pīaugušajim nikuo pīduovuot navarim, deļ dažu stuņžu ir gryuši dabuot profesionalus vadeituojus.
Daugovpiļs nūvoda Dubnys kulturys noma vadeituoja Janīna Bēķe:
A kas vyspuor dzeivē ir vīgli? Nasaceisim, ka vīgli, bet iz itū momentu var struoduot. Gryuts ar kolektivim, gryuts ar finansiejumu, bet teikam golā. Asmu kulturys noma vadeituoja i maņ ir div kolektivu vadeituoji ar 0,3 slūdzem. Folklorys kūpys i amaterteatra kūpys vadeišona – 0,3, i bārnu vokaluo ansambļa “Uguntiņa”, kas patīseibā ir div kolektivi – mozuokī i leluokī, vadeišona – ari 0,3. I vaira štatā nikuo. Cīši tryukst apskaņuotuoja, pat aparatura ir. Nazkod beja taida štata vīneiba, bet tyka nūlikvidāta. Tūlaik pat mieginuot varējom ar mikrofonim. Niu pat mozuokā pasuokumā bez apskaņuotuoja katastrofala situaceja: maņ juovoda pasuokums i es reizē navaru byut pi aparaturys. Partū pasuokumim jamam apskaņuotuoju ar uzjāmuma leigumu, tys nimoz nasaīt lātai. Lelu daļu naudenis pajam ari muzykanti. Mes reikojam zaļumballis, ari cytūs nūsaceiti leluokūs pasuokumūs jī spieļoj. Tai ari kuļamēs.
Maņ pošai vysod pruotā juopatur, ka publika atīs viņ tod, kod jū eipaši īinteresiesi. Ka taidā pasuokumā kai pogosta ci vaļsts svātki mes nadabojam kū vairuok par myusu pošu kolektivim, apmaklātuoju nabyus.
Pi sovu kolektivu jau par daudz pīroduši, i jī taipat mums vysus “caurumus” taisa cīt. Ir juosasadorboj pogostim sovā storpā, ari cyti navar sataiseit koncerta vīni poši i puorsteigt ar kū eipaši interesantu. Kas tik pi myusu cīmā nabrauc! I Preiļu nūvoda Pelieču kolektivi, i Vuorkovys nūvoda kolektivi, i Baļtinovys amaterteatris “Palādas”, i Jākubpiļs Ābeļu kolektivi, i sova nūvoda Vyšku, Kolupa Malinovys, Bikernīku, Vabalis kolektivi. Myusu kolektivūs daudz pošdarbnīku nu Vyšku pogosta, folklorys kūpā ir 70% Vyšku pogosta īdzeivuotuoju.
Kotrim svātkim tok vajag cytu scenareju. Ar vysim izbraukumim godā saīt ap 16 pasuokumu, iz vītys saīt 12, tys nav daudz. Agruok taisejom Bierneibys svātkus, kū eipašu deļ pyrmklasnīku. Niu vaira nav bārnu, kam taiseit. Par vysu pogostu div treis bierneni.
Detalizāts Kulturys ministrejis puorskots skaitļūs par kulturys dzeivi Latgolā apsaverams ite.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Rudinī īplānoj laiku sev i bārnim, kai ari nūej iz vieliešonom
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Rudiņs atīt na tik ar lobu ražu, no ari ar tymsu. Goda tymsajā laikā naaizmiersti īplānuot laiku sev i bārnim, kai ari 1. oktobrī obligati nūīt iz vieliešonom. Kulturys īsacejumūs itūreiz pasadola diveju bārnu mama i profesionala portretu fotografe Dace Blūma-Vinceviča.
Nūved rudiņa sajiutu iz sātu nu Latgolys piļu i muižu ar kaštanu kuldā
Šmukais i kruošņais rudiņs ir kluotyn, par tū tys ir breineigs laiks izbraucīņam dobā. Pa ceļam vari apmeklēt kaidu šmuku muižu – akcejā “Apceļuosim Latvejis piļs i muižys 2022”, kas nūteik vēļ da 30. septembra. Latgolā itamā akcejā pīsadola 8 muižys – Arendolis, Bolvu, Gaļānu, Kruoslovys, Lielbornes i Lūznovys muižys, Preiļu parka komplekss i parks, kai ari Vuorkovys muižys piļs. Kotrys var atrast sev tiuļuokū i skaistuokū. Itymā braucīnī pajem leidza bārnus, draugus voi vacuokus i kūpā salosit rudiņa lopys, kaštaņus i atvedit rudiņa sajiutu iz sātu.
Vaira par akceju izzynoj ITE.
Svietej Mikeļa dīnu Kruoslovys tiergā voi kūpā ar bārnim sareikoj tiergu sātā
Itūnedeļ ir ari Mikeļa dīna – latvīšu rudiņa saulgrīži i goda augleiguokuos dalis aizvadeišonys svātki. Var īspēt izbaudeit eistu sajiutu Mikeļa dīnys tiergā. 1. oktobrī taids nūtiks Kruoslovā, bet var ari ar bārnim sataiseit šmukys rudiņa kompozicejis, sareikuot pošim sovu tierdzeņu i tū nūsvinēt ar kuorteigu i boguoteigu mīlastu sātā.
Veļtej laiku sev, “Giut breidi” plānuotuojā pīrokstūt lītys, kas saguodoj prīcu, naaizmierstūt īpānuot ari īšonu iz vieliešom i varbyut pat fotoseseju
Suocās tymsuokais goda laiks, pamozom pasuokumu, syltuma i gaismys palīk arvin mozuok. Partū navajag aizmierst pasaryupēt par sevi – savuorej sylta čaja, pīroksti sarokstu ar lītom, kas tevi īprīcynoj i īplānoj tuos. Pajem sovu pānuotuoju (mums pošim Latgolā ir “Giut breidi” plānuotuojs) i izplānoj itam rudiņam skaistys nūtikšonys, koncertus, sasatikšonys ar draugim, pīdzeivuojumus i varbyut skaistu fotoseseju sev. Kai ari naaizmiersti vīnu svareigu lītu – aizīt iz Saeimys vieliešonom 1. oktobrī!
Jaunais “Giut breidi” plānuotuojs jau nu oktobra byus daīmams īprīškpuordūšonā, sekoj informacejai leidza ITE, asu pagūdynuota, ka 2023. goda plānuotuojā i maņ byus vareiba simboliski sasatikt ar jums tuo puslopuos. Nu varim i sasatikt kaidā skaistā fotosesejā ar mani jau niu, pīsasaceit var ITE.


text:
Pietnīki raudzeis rekonstruēt Baļtinovys arheologiskū ainovu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latvejis Kulturys akademejis (LKA) pietnīki projektā “Identitāšu ainavas: vēsture, kultūra un vide”, izmontojūt ainovu arheologejā i regionalūs pietejumu praksēs baļsteitu pīeju, raudzeis rekonstruēt Baļtinovys arheologiskū ainovu, viestej informaceja LKA sātyslopā. Pietejuma mierkis ir izprast regiona telpiskū strukturu aizviesturē – kai geografiskuo telpa tyka izmontuota saimisteibā, kaidys kulturalys nūzeimis tai tyka pīškiertys, kai tei atspīgeļuoja tū apdzeivojūšuos sabīdreibys socialuos strukturys i kai poša telpa ītekmēja tamā dzeivojūšū sabīdreibu.
Itys pietejums ir daļa nu vaļsts pietejumu programys “Letonika latviskas un eiropeiskas sabiedrības attīstībai” projekta “Identitāšu ainavas: vēsture, kultūra un vide”, kū kūpeigai eistynoj Latvejis Universitatis Literaturys, folklorys i muokslys instituts, Rēzeknis Tehnologeju akademeja, Līpuojis Universitate, Latvejis Muokslys akademeja i Latvejis Kulturys akademeja.
Maja suokuos, pyrma ainova sazaļuojuse, nūtyka projekta pyrmuo ekspediceja – lauka pietejumu laikā tyka apmaklātys Baļtinovys arheologiskuos vītys – piļskolni (Olūtuoju, Svātyunis, Punculevys I, Punculevys II), senkopi (Lukstenīku, Aizeļkšņu), apsekuota ari Svātyunis azara apleicīne, Svātais kolns, vairuokys lauku kopsātys. Nūtyka ari sasatikšona ar baļtinavīšim, īpasazeistūt i izrunojūt sadarbeibys vareibys.
Pietejuma vītys izviele par lobu Baļtinovai nūtyka, jemūt vārā, ka beidzamūs godu laikā Baļtinovys nūvodā piļskolnu skaits dubultuojīs – ka da 2019. goda tī beja zynomi div piļskolni (Olūtuoju i Punculevys I), tod, pasasokūt LIDAR datim, tyka atkluoti vēļ jauni piļskolni – vierīneigais Svātyunis piļskolns Zvonu kolnu masivā i vēļ vīns, īprīšk nazynoms piļskolns, sūpluok Punculevys piļskolnam aba Punculevys II. Vaira par itim jaunatkluotajim piļskolnim var skaiteit itūgod izguojušajā arheologa Jura Urtāna gruomotā “Jaunatklātie pilskalni Latvijā. 1998. – 2021.”.
Izmontojūt pietejumā dabuotūs empiriskūs datus, tymā skaitā 2023. godā veicūt nalelus puorbaudis izrokumus piļskolnūs, tiks raudzeits rekonstruēt Baļtinovys arheologiskū ainovu, raugūt izprast, kas itamā vītā reiz nūtyka, kas te beja, kai cylvāki dzeivuoja, kū dareja? Tys paleidzēs radeit vītys stuostu, veidojūt tyltu storp senatni i myusu dīnom. Pietnīku viereiba tiks veļteita ari Baļtinovys apleicīnis mutvuordu tradicejai. Tiks apzynuotys i analizātys vītejūs dzeivuotuoju zynuošonys par Baļtinovys ainovu, apleicīnis vītom, par pīmāru, kaidu nūzeimi vītejī pīškir arheologejis objektim? Voi i kai jaunatkluotī piļskolni veidoj, ītekmej vītys identitatis apsazynuošonu?
Projekta komandu veidoj pīredziejuse Latvejis Kulturys akademejis pietnīku grupa – Lolita Ozoliņa, Rūta Muktupāvela, Ieva Vītola, Juris Urtāns, Jānis Meinerts i LKA bakalaura studeju programys studente Lote Katrīna Cērpa. Vaira par pietejumu var skaiteit ITE.


text:
LgSC pīsadola storptautiskuos apvuiceibuos Slovakejā
Nu 12. da 16. majam Slovakejis piļsātā Popradā nūtyka storptautiskys apvuiceibys “Angļu volūdys pylnveidis kursi jaunuotnis darbinīkim” (`English language training course for youth workers`). Tymūs pīsadaleja “Latgolys Studentu centra” puorstuove Vineta Vilcāne.
Apvuiceibys nūtyka “Erasmus+” programys ītvorūs, tūs mierkis beja uzlobuot jaunuotnis darbinīku angļu volūdys zynuošonys, kurys vāluok pīlītuot projektu dasacejumu sagataveišonai “Erasmus+” programai.
Angļu volūdys pylnveidis kursūs pīsadaleja Latvejis, Pūlejis, Čehejis, Ungarejis i Slovakejis jaunuotnis darbinīki, apvuiceibu process internacionalā vidē ļuove puorvarēt volūdys barjeru i uzlobuot komunikacejis prasmis svešvolūdā, kai ari īpazeit cytu vaļstu kulturu, dobu i cylvāku parodumus. Pīcu apvuiceibu dīnu laikā tyka nūstyprynuots projektu sagataveišonai napīcīšamais specifiskais vuordu kruojums, īgiuta cytu vaļstu organizaceju pīredze dorbā ar jaunuotni, diskutāts par naformaluos izgleiteibys nūzeimi myužizgleiteibys kontekstā, kai ari apgiutys jaunys naformaluos vuiceibu metodis.
Apvuiceibu nūslāgumā vysi jaunuotnis darbinīki sajēme Youthpass – sertifikatu, kas aplīcynoj īgiutuos kompetencis, pīvadumam, prasmi sasazynuot svešvolūdā, digitaluos prasmis i c. Itaids aplīcynuojums ir eipaši nūdereigs jaunīšim bez īprīkšejis dorba pīredzis, kod tūpūšais dorba deviejs pīprosa pīredzi i prasmis. Navaļstiskajā sektorā apgiutū var atzeimēt itymā sertifikatā i tū īsnīgt dorba deviejam.
“Erasmus+” ir Eiropys Savīneibys eistynuota programa izgleiteibys, apvuiceibys, jaunuotnis i sporta jūmuos, kas ilgs da 2020. goda. Sevkuram ir vareiba jimt leidzdaleibu programys eistynuotajuos aktivitatēs, dūdūtīs jaunys pīredzis i zynuošonu īgiušonā iz kaidu nu Eiropys vaļstim. Vaira informacejis par “Erasmus+” īspiejom atrūnams Jaunuotnis storptautiskūs programu agenturys sātys lopā jaunatne.gov.lv.
Vineta Vilcāne