text:
Intervejis autore: Gunta Nagle
Pārnejuo goda nūgalē sovu ceļu pi skaiteituoju suoce gruomota “Aizlauztais spaits”. Gruomotys autori ir filologe, Rēzeknis Tehnologeju Akademejis pasnīdzieja, žurnala “A12” žurnaliste Sandra Ūdre i rakstnīks, gids, volūdnīks, tulks – daudzpuseigais Ivars Magazeinis, kurs vaira pazeistams ar sovu pseidonimu Juoņs Ryučāns.
Zeimeigi, ka gruomota atdareita Fraņča Kempa 140. jubileja godā, eisi pyrms Latvejis symtgadis i Latgolys kongresa symtgadis īskandynuošonys. Tys tai beja planavuots, voi beja kaidi cyti apstuokļi?
Deļ manis tei nav gruomota par Fraņci Kempu, bet par Fraņci. Viesturnīkim juotaisa par Kempu tū, kas da šam nav pasaceits – kaidys hipotezis voi alternativū scenareju, kas byutu, ka byutu bejs tai, kai Kemps gribēja.
Kai jau es cīški soku, es asu tikai “kluotyn daraksteituojs”. Tei īcere beja Marutai Latkovskai i Sandrai Ūdrei. Salīkūt vysu kūpā, var saceit, ka ideja roduos jau goda suokumā. Prūtams, mes zynuojom, ka Fraņčam Kempam ir jubilejs. Var saceit, ka daleji gruomota izdūta Kempa jubilejam, bet juosoka, ka vaira tūmār kongresa jubilejam. Pats kongress i tuo opozicionari kaidu laiku beja “tabu” tema, voi ari par Trasunu i Kempu varēja runuot viņ porcejom. Deļ myusu itei beja loba īspieja pameditēt ar materialu, kas beja obejom cīnejamom dāmom. Es jau tī beju tikai nu suona, deļtuo, lai pasaruodeitu tys viesturiskais fons, i tyka nūlamts raksteit viestuļu veidā.
Cytuos intervejuos gon jius, gon Sandra Ūdre asat nūruodejuši, ka nagribiejot dublēt Miķeļa Bukša dorbu, Ontona Rupaiņa gruomotys “Tauta grib dzeivōt” puslopys ci kinys “Gambits 1917” sižeta linejis. Kaidu jius gribiejot paruodeit Fraņci, kab nasaleidzynuotu biografiskam puorskotam?
Tei tukšuo niša par Fraņci Kempu, tys tukšais trauks ir palics. Prūtams, ka mes puorskaitejom jiusu nūsauktūs dorbus. Tys sižets palyka tai, kai tū izjuta sīvītis, prūtams, iz viesturis, iz materialu pamata, iz stuostu.
Kai jau es soku – kūpuotī roksti juotaisa viesturnīkim. Fraņčam Trasunam tī ir sadareiti, Fraņčam Kempam – kod naviņ byus, es ceru. Prūtams, ir juoanalizej, bet jam jau tī dorbi byus taidi, kai Bībelē – komentaru vairuok nakai poša teksta. Deļtam mums beja skaidrys, ka tys, kū Rupaiņs i Bukšs izdarejuši, nav juopuorveidoj, bet juoruoda jaunā rakursā, kab skaiteituojs pasaver iz Fraņci, caur juo biografeju, viestulem i viesturiskū fonu. Nasagribēja atsakuortuot.
Nav nūslāpums, ka ituos gruomotys radeišonys procesā īguļdeits lels pietnīciskais dorbs. Kur jius raudzejot atrast materialu?
Es jau sevi naskaitu par lelum lelu radeituoju. Fraņcs Kemps i Fraņcs Trasuns maņ iņteresiejuši jau agruok. Na kai viesturīku, bet taišni kai taidu “smedziņu osynuotuoju”. Suokumā mani iņteresēja zynomuo gazeta “Drywa”, vysys tuos polemikys, “Gaisma”, prūtams, ari da šam tai mozuok apsavārtais “Ļaužu Bolss”, kas izguoja vysai nailgi i kuram ari cyta storpā itūgod jubilejs. Leidz ar tū tyka izmontuoti itī nūsauktī olūti, kai ari cytu gazetu roksti. Te, prūtams, juoatzeimoj, ka cīši daudzi kū Fraņča Kempa dāls Leopolds Kemps ir izdarejs, savuocūt tūs materialus, kas tagad ir pietnīku reiceibā, kur daudzi nav juovaicoj nu jauna. Jam sataiseita zynoma izlase, kas atvīglynoj tū dorbu.
Kai jius ar Sandru Ūdri sadalejot pīnuokumus i fragmentus par kurim raksteit?
Es jau vyspuor nagribieju nikuo daleit. Ideja beja, kas tys juodora dāmom – Sandrai Ūdrei i Marutai Latkovskai. Itymā gadīnī mes jau bejom sasastruoduojuši, dorūt sovā mārā taidu naradzamu dorbu ari pi tuo leluo Rēzeknis Augstškolys (niu Rēzeknis Tehnologeju Akademeja) projekta, pi tuos leluos lingvoteritorialuos vuordineicys tekstu tulkuošonys latgaliski. Leidza ar tū daudzi redzīni gon attīceibā iz filologeju, gon iz personeibom mums izaruodeja leidzeigi. Deļtam es ari pīkrytu, lai gon faktiski es ar obom kuojom speiruojūs pretim, ka tys byutu juodora individuali. Struoduot tandemā eistineibā daudzim taids dīzgon problematisks moments, bet šymā gadīnī, es ceru, ka naizjauču tū kompaziceju ar tom viestulem.
Kū jaunu jius atkluojot par Fraņča Kempa personeibu?
80. i 90. godūs es vēļ dzeivuoju Reigā, “Trešō Zvaigzne” (latgalīšu bīdreiba Reigā), tei beja pyrmuo emocionaluo saskarsme, roduos vaicuojumi, deļkuo tei nacionaluo atmūda tai atseviški guoja Latgolā. Tei tema dažom paaudzem beja piļneigi sveša. Tod tys beja emocionalais prīkšstots caur Miķeļa Bukša gruomotom, tom, kurys dabuoju pi Juoņa Cybuļska, kurs cīši daudz paleidzēja. Ar jū sapazeistynuoja Anna Rancāne. Niu nu tuo paguojuši 15 godi. Ruodīs – kū nabejs jau zyni, bet maņ tys paleidzēja īraudzeit vysu nu jauna. Viesturnīki parosti analizej faktus. Vysu cīnu pret viesturnīkim, bet ite vajag kaidam publicistam ar ladlauzi pabraukuot i uzfrišynuot prīkšstotus.
Voi gruomotu “Aizlauztais spaits” varim skaiteit kai atbiļdis guojīni iz Ingys Ābelis “Klūgu mūku”, kurā kai golvonais varūņs figurej Fraņcs Trasums?
Vysu cīnu Ingai Ābelei, jei ir fantastisks stuosteituojs. Piļneigi nabeja tai dūmuots, deļtam ka puorspēt Ingu Ābeli nav īspiejams. Jei ir sovā elementā, i lai jai vyss izadūd ari tuoļuok.
Kempu reizem sauc par separatistu. Kai jums redzīs – voi Kemps ir puorprasts?
Ir tuos klišejis. Palosūt tuo laika materialus, tys pats Fraņcs Trasuns i latvīši kūpumā saukti par separatistim. Kemps ar sovu poziceju praseja garantejis kongresā. Jis tī beja ar sovu parteju, sovim atbaļsteituojim. Tys ari beja taids unikals paradokss, ka cylvāks ar sovu parteju vyspuor varēja pīsadaleit. Nu juridiskuo redzīņa i nu myusu dīnu redzīņa, prūtams, var saceit daudz kū. Cikom viņ eksistēs latvīši kai naceja, itei tema byus iņteresanta.
Kemps skaiteja, ka atšķireibys storp Latgolu i puorejū Latveju napazuss tik mudri, Trasuna redzīņs par Latgolys nuokūtni jam nabeja pījamams. Kai jums ruodīs, kas Kempā radeja nauzticeibu puorejim latvīšim?
Kemps i Trasuns struoduoja kūpā, taipat kai struodoj prokurors i advokats. Mes naredzēsim kūpejū biļdi, ka vērsimēs jūs redzīņūs atseviški. Tikai salīkūt kūpā obus redzīņus, var īraudzeit tū taisneibu.
Gruomota “Aizlauztais spaits” īnas jaunu elpu modernajā latgalīšu literaturā i tymā pošā laikā izapeļnejuse dažaidus skaiteituoju viertiejumus. Cytim na leidz golam saprūtama autoru izviele stuostu par Fraņci Kempu veiduot fragmentaru, cytim datryukst biografiska rakstura, bet cyts skateituojs varbyut pat nav gotovs īpazeit Fraņča Kempa personeibu tik tyvai. Gruomotys leidzautors Juoņs Ryučāns aba Ivars Magazeinis izavaira gruomotu stateit romana ci viesturiska romana ramuos. Lai gon kūpeigim spākim ar Sandru Ūdri i Marutu Latkovsku tyka struoduots pi Fraņča Kempa personeibys izzynuošonys, sovu īguļdejumu autors viertej cīši pīticeigi, kai ari izavaira nu nūpītnu vieturiskūs vaicuojumu, sokūt, ka gona daudzi dorba palics ari viesturnīkim.


c: text/html

text:
4. junī 15.00 Baļtinovys muižys parka estradē nūtiks Zīmeļlatgolys izgleiteibys īstuožu pyutieju orkestru koncerts – festivals “Taures skan Baltinavā!”, viestej informaceja Baļtinovys nūvoda sātyslopā.
Festivals, kurs nūtiks jau ūtrū reizi, itūgod veļteits Latgolys kongresa symtgadei. Pyutieju orkestri, kas vysūs laikūs veiduojuši kulturys dzeivi Latgolā, vīnuosīs kūpeigūs meļdeņūs, atguodynojūt, ka pyutieju orkestru eipašais skaniejums ir bejs i byus nūzeimeiga daļa nu latvīšu i ari latgalīšu identitatis, kurymā jau pyrma symts i vaira godu īkodāts myusu vīneibys spāks.
Festivalā pīsadaleis Bolvu Muzykys školys orkestris, Baļtinovys Muzykys i muokslys školys orkestris, Kuorsovys Muzykys i muokslys školys orkestris, Rēzeknis 5. vydsškolys orkestris, Rēzeknis 6. vydsškolys orkestris. Koncerta ūtrajā daļā klauseituojus prīcynuos festivala eipašī gosti – Īva Kerēvica i Mirage Jazz Orchestra.
Dīnys garumā Baļtinovys muižys parkā byus daīmamys atrakcejis bārnim i dorbuosīs sātys ražuotuoju tierdzeņš.
Īīšona – bez moksys.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Roksta autors: portals lakuga.lv
Latgolys viesturē sovus pādus atstuojušs dažaidys tautys, sovulaik ite dzeivuoja ari igauni. Laika gaitā jī saplyuda ar vītejim, veidojūt eipašu volūdu i kulturys montuojumu. Par Ludzys igaunim aba lucim sauc Vitebskys gubernis, Ludzys apriņčī sovulaik dzeivojūšū katuoļticeigūs Latvejis igauņu etniskū grupu. Leluokuo daļa lucu dzeivuoja tagadejūs Pyldys, Nierzys i Ņukšu pogostu teritorejā. Līceibys par igaunim myusu dīnuos sasaglobuojušys vīneigi vītvuordūs i itymūs pogostūs pīraksteitajā folklorā. Vaira pa zudušū etniskū grupu varēs izzynuot pasuokumā “Ludzas igauņu vesture, kultūra un valoda” 13. augustā.
Pietnīkim da gola nav izadevs nūskaidruot, kod Latvejis teritorejā igauni apsamete. Teik mynāts gon 17., gon 18. godu symts. Pastuov treis versejis par igauņu nūkliušonu Latgolā:
1) karaļs Kārlis Igaunejā īguoje ar luterticeibu, par tū īgauni – katuoli puorsacēle iz Latvejis daļu, kur voldūšuo beja katuoļticeiba;
2) muižkungi vasalus dzymtļaužu cīmus ir puorspieliejušs kartuos ci īmainiejušs pret kaidu montu;
3) Latgolā tryuka katuoļu goreidznīku, par tū nu Dīnvydigaunejis aicynova dominikaņu mūkus, kas izveidova centru Pasīnē i dorbuojēs plošā apleicīnē, jim leidza puorsacēle saimis nu Igaunejis, jo Latgolā beja daudz breivys zemis.
Vēļ 20. godu symtā Ludzys rajonā beja cylvāki, kuri zynuoja sovu seņču volūdu, tūmār leluokuo daļa īceļuotuoju piecteču godsymtu laikā beja asimiliejušīs. Interesants ir fakts, ka volūda, kaidā runova Ludzys igauni, nabeja sastūpama Igaunejā.
13. augustā 17.00 stuņdēs Ludzys piļsātys golvonajā bibliotekā pasuokumā “Ludzas igauņu vesture, kultūra un valoda” ar prīkšlasejumim pīsadaleis ari vairuoki uorzemu pietnīki.
Karl Pajusalu nu Tartu universitatis saceis īvodvuordus, Petri Kallio nu Helsinku universitatis skaiteis prīkšlasejumu par dīnvydigauņu volūdys solom Baļtejis jiurys sūmu volūdu ainovā, Valter Lang nu Tartu universitatis stuosteis par Baļtejis jiurys sūmu atkluošonu, Uldis Balodis nu Rītumu apdraudātūs volūdu dokumentacejis instituta stuosteis par Ludzys igaunim i jūs piectečim.
Ludzys igauņu volūdys skaniejumu atdzeivynoj folklorys kūpa “Ilža”, kas planavoj izdūd disku ar Ludzys igauņu dzīsmem. Tuos skanēs ari pasuokumā.


text:
Roksta autors: portals lakuga.lv
1. Latgalīšu volūdys alfabetā ir par vīnu burtu vaira nakai latvīšu literaruos volūdys.
Latgalīšu volūdys alfabetā ir 34 burti, bet latvīšu literaruos volūdys – 33. Latgalīšu alfabetā ir burts “y”, kuru izrunoj leidzeigi krīvu volūdys burtam “ы”.
2. Latgalīšu volūda ir daļa nu latvīšu volūdys.
Vaļsts volūdys lykuma 3. pantā saceits, ka latgalīšu volūda ir viesturiskys latvīšu volūdys paveids.
3. Kasdīnā latgalīšu volūdu lītoj 8,8% Latvejis īdzeivuotuoju.
2011. godā Tautys skaiteišonā dazynuoja, cik Latvejis īdzeivuotuoju kasdīnā lītoj latgalīšu volūdu. Vysbīžuok latgalīšu volūdu lītoj Kuorsovys, Baļtinovys i Varakļuonu nūvodūs.
4. Latgalīšu volūdys storptautiskais ISO kods ir LTG.
2010. godā latgalīšu volūdai tyka pīškierts storptautiskais ISO kods (LTG). Volūdom pīšķir ISO kodus, ka ekspertu komiseja pīsaceitū volūdu atzeist par volūdu.
5. Vacuokuo latgaliski saraksteituo leidz myusu dīnu sasaglobuojušuo gruomota izdūta 1753. godā.
Latgalīšu gruomotnīceibys i volūdys atteisteibas suokumi meklejami 18. godu symtā, kod itamā jūmā sovu dorbu īguļdeja jezuitu ordiņa bruoļi. Vacuokais latgalīšu literaturys i raksteibys pīmineklis sasaglobuojs nu 18. gs. vyda, i tei ir gareiga satura gruomota “Evangelia toto anno”, kas tyka izdūta Viļņā 1753. godā. Vaira informacejis par gruomotu rokstā “Evangelia Toto Anno 1753 – pyrmuo gruomota latgalīšu volūdā”.
6. Latgalīšu volūdā eisuokais vuords ir “i”.
“I” ir gon alfabeta burts, gon ari saiklis. Latgalīšu volūdā var lītuot ari saikli “un”.
7. Raksteibys nūsacejumi jau nu 2007. goda.
Dorbs pi latgalīšu volūdys gramatikys izveidis suocēs jau 19. godu symta suokumā, daudz tyka padareits 20. godu symtā. Eipaši lelu īguļdejumu devs goreidznīks i filologs Pīters Strods, kurs kūpā ar cytim volūdnīkim izstruoduoja pareizraksteibys normys 20. godu symta 20. godu beiguos. P. Strods napaspēja eistynuot vysys sovys īceris, juo dorbu 21. godu symta pyrmajā desmitgadē pabeidze pi Vaļsts volūdys centra izveiduotuo Latgalīšu ortografejis apakškomiseja. 2007. goda septembrī stuojuos spākā Latgalīšu raksteibys nūsacejumi. Tūs var atrast likumi.lv.
8. Divskani “uo” var apzeimuot divejaidi.
2007. goda Latgalīšu raksteibys nūsacejumi pīļaun divskaņa “uo” apzeimuošonu ari ar “ō”, pīmāram, sōļs. Najauc divskani “uo” ar patskani “o”!
9. Latgaliski var skaiteit pasaulī zynomu autoru dorbus.
Latgaliski teik izdūta gon originalliteratura, gon puorlykti dorbi nu latvīšu literaruos volūdys, gon tulkuoti nu svešvolūdu. Pīmāram, 2015. godā latgaliski izguoja Luisa Kerola gruomota “Alise breinumu zemē”, niu pat latgaliski izdūta vysā pasaulī zynomuo Antuana de Sent-Ekziperi gruomota “Mozais priņcs”.


text:
1920. goda janvarī Viļakys apleicīnē azaru, pūru, mežu i pokolnu labirintūs dziļūs snīgūs -30 grādu solā nūtyka legendaruos Latgolys divizejis kaujis pret lelinīkim. 1919. – 1920. godā Latvejis armeja ceiņejuos vaļsts zīmeļaustrumu pusē, kur tyka atkluots karaveirim veļteits Viļakys Bruoļu kopu pīmineklis Jaškovys kopūs. Itymā vosorā nūtiks pīminekļa atjaunuošona, sevkurs ir aicynuots zīduot nūzeimeiguos pīminis vītys saglobuošonai, informej Viļakys nūvoda muzeja direktore Rita Gruševa.
Bruoļu kopu pīminekli granitā veiduojs tielnīks Kārlis Zemdega, tys atkluots 1935. goda 22. septembrī. Pīmineklis pastateits golvonūkuort par Viļakys i tuos apleicīnis īdzeivuotuoju zīduojumim. Jaškovā guļdeiti 45 krytušī – 31 latvīts i 14 igauni. Padūmju okupacejis godūs pīminekli nūpūsteja, reizē ar Latvejis atdzimšonu tū restaurēja i 1990. goda 11. novembrī īsvieteja, nu restraucejis dorbi ir juoturpynoj.
Atjaunuošonys dorbus planavoj veikt ituo goda vosorā i pīminekli nu jauna atkluot novembrī – Latvejis symtgadis laikā. Restraucejis procesā 99% betona daļu aizvītuos ar granita, atjaunuos uzrokstu i zeimiejumus, nūstyprynuos postamenta pamatni, kuopnis i brugi.
Viļakys nūvoda simbola atjaunuošona ir pīsaceita uzjāmuma “ZAAO” projektā “100 Darbi Latvijai”. Dorbu eistynoj sadarbeibā ar Viļakys nūvoda dūmi i SIA “Volvo Trucks Latvia”. Viļakys Bruoļu kopu pīminekļa atjaunuošonai zīduot aicynoj sevkuru. Projekta eistynuošonai vajag 12299,65 eiro.
Informaceja zīduošonai
bīdreiba “Virica”
Reg. Nr. 40008218746
Konta nr. LV58UNLA0050021729068
Banka: SEB banka
Kods: UNLALV2X
Adrese: Skolas īla 24, Viļakys nūvods, Žīguru pogosts, Žīguri, LV-4584
Vaira informacejis: Viļakys nūvoda muzeja direktore Rita Gruševa, tel. 28386859
Publicitatis karteite: T. Babāne.


text:
13. decembrī 14.00 Latgolys kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tradicionaluo Viesturis šaļteņu pītura, kurymā itūreiz tiks pīmynāts vīns nu nūzeimeiguokajim pyrmuos latgalīšu inteliģeņcis puorstuovim – Fraņcs Kemps, partū ka decembris paīt juo jubileja zeimē, informej muzeja puorstuove Anna Līpenīte.
Fraņcs Kemps maineja pyrmuos latgalīšu atmūdys gaitu, īsastuojūt par tautyskuos pošapzinis, Latgolys atdzimšonys idejom i konsekventi aizstuovēja dūmu par Latgolys autonomeju.
Pasuokumā viesturis magistre Ināra Juškāne prezentēs sovu pietejumu “Latgalieši un latvieši vēsturiskā ceļā uz vienotu valsti Franča Kempa uzskatos”, kurymā dorba autore stuosteis par Latgolys atmūdu 19. gs. beiguos – 20. gs. suokuos, tū veidojūšajim i kavejūšajim viesturiskajim apstuoklim, sovpateibom i cytom lītom caur Fraņča Kempa redzīņa pryzmu, kai ari dūs īskotu dažaidu pietnīku viertiejumūs i redzīņūs par Fraņča Kempa īskotim.
Īīšona – breiva.


text:
Leidumnīku pogosts
Leidumnīku pogosts irā Cyblys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora biblioteka, felčeru punkts i katuoļu parapeja.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Leidumnīku pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Cyblys pogostā. 1945 godā Cyblys pogostā īstateita Leidumnīku solys padūme. 1956 godā Leidumnīku solai daškiersta Jaseņcu sola. 1971 godā Leidumnīku solys Puškina kolkoza teritoreju daškiera Kryvandys solai, a 1973 godā vysu Kryvandys solu daškiera Leidumnīkim.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2000 godā kūpā ar Cyblys pogostu īstateja Cyblys nūvodu.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Leidumnīku pogosts tur rūbežu ar:
- Cyblys nūvoda Cyblys pogostu i Blontu pogostu;
- Ludzys nūvoda Brigu pogostu;
- Krīvejis Federacejis Opskovys apgabaļa Krasnogorodskys rajonu.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta zemis irā Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē. Pogosta pošu augstuo kaupre 135,2 m vjl pi Josku solys. Vydyskais pogosta augstums byun apmārai 100 m vjl. Pogosta teritorejā cīši daudzi pūru, peisu i mežu.
Iudini[pataiseit | labot pirmkodu]
Upis:
- Kurjanka
- Rūbeža upe
- Sīnuoja (upe)
- Doļkys azars
- Kurjanovys azars
- Lebedinca azars
- Pīteļs
- Zabolotjes (Aizpūris) azars
- Sīnuojs
Pūri i peisi:
- Akašu pūrs
- Jasku pūrs
- Josku peiss
- Kryvandys pūrs
- Lebedinca pūrs
- Spirku pūrs
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Leidumnīku pogostā dzeivoj 380 ļauds.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Leidumnīku pogosta ļauds dzeivoj 41 soluos.[4]
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju vaļsteibys zeimeibys celi naškārsoj, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš pogostu naškārsoj nivīna dzeļžaceļa lineja. Tyvuokuo staceja "Vysnova" linejā Krystapiļs-Sīnuoja 20 kilometru nu pogosta centra.
Leidumnīku pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Kušneri(LV-5719).[5]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Aizpūris Vysusvātuokuos Jaunivis Marejis - ticeigūs paleiga Romys katuoļu bazneica
- Kryvandys Svātuo Sorgeņgeļa Mikaila pravoslavu cierkva
- Seimaņu lelakmiņs
- Vaidu muzejs
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Gribi zynuot, kai australīši sadzeivoj ar kengurim i aborigenim i kū Australejā dareja latgalīši? Atej gostūs trešdiņ 18 stuņdēs iz LgSC Tonis biroju Antonejis īlā 8-3/6. Itūreiz Jurs Viļums i Jurs Vucāns stuosteis par grupys „Dabasu durovys” pīdzeivuojumim Australejā. . Leidzeigī roksti:Svinēsim Latvejis dzimšonys dīnu!Latvejā krīze izabeigs 27. majāOriginalais “Ontans i Anne” ReigāLatgaliskais Raiņs ReigāNu Latgolys […]
„Latgolys Studentu centrs” i „Latvejis Aizsorgu organizaceja” aicynoj Tevi svinēt Latvejis dzimšonys dīnu kūpā 16. novembrī 19:00 stuņdēs LU golvonajā ākā (Raiņa bulvārī 19), 1. auditorejā. Patriotiskā nūskaņā izzynuosim vaira par Latveju, spēlēsim kaitys, byus īspieja izzynuot, kai svātku svineibom gatavejās cyti. Prīcuosimīs, ka atīsi ar sovu grūzeņu. Pasuokumu atbolsta Latvejis Universitate. Leidzeigī roksti:Latgalīšu pādi […]
Ka natiki iz gruomotys “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” atsīšonu, pasaver, kai mums guoja: Sižets LNT ziņuos (nu 4. minota) http://www.tvnet.lv/online_tv/13191 Sižets TV5 ziņuos (nu 7. minota) http://rus.tvnet.lv/online_tv/ (Juojam Ziņu sadale i sižets par krīzis gruomotom) Sižets TV3 ziņuos (nu 8.minota) http://www.tv3play.lv/play/247859/?autostart=true Sižets Pyrmajā Baltejis kanalā (nu 12:20 minota) http://www.1tv.lv/news/3147-vypusk-novostey-20110527.html […]
Latgalīši izdavuši puosoku gruomotu par krīzi Par speiti krīzei bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”, kurā apkūpotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku lečiešonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu, myusu dīnu jaunīšu raksteitī stuosti […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” 17. decembrī 16:00 aicynoj iz ilgi carātū i beidzūt sareikuotū Baļtinovys amatīrteatra “Palādas” vīsizruodi Reigā – Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatē Visvalža īlā 4a, 401. ustobā (zalā, 4. stuovā). Īeja bez moksys. Izruodis garums pusūtra stuņde. Pasuocīni reikoj LU Huminitarūs zynuotņu fakultate sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys Studentu centrs”. Izruode nūtiks LU […]
Nu marta suokuma bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Rēzeknis birojam ir jaunys telpys Rēzeknis Augstskūlys Sabīdriskūs attīceibu nūdaļā – Atbreivuošonys alejā 115, 313.kabinetā. Apmaklātuoju pījimšonys laiks ir pyrmdinēs, ūtardinēs, trešdinēs nu 16 da 19 stuņžu. Itymā laikā Tevi uzklauseis, izklaidēs, informēs par jaununim, padzirdeis ar čaju, pavuiceis dzeivuot voi īsaisteis kūpeiga projekta realiziešonā biroja vadeituoja Anna […]
Dzeive škārsteiklā nav vīgla, tok īspiejom bogota. Kab vysu laiku nabyutu juoskaita monitorā i juomūka acs, ite LgSC zinis klausomā veidā. Izlīc austenis, palaid tumbenis i pasaklausi, kas jauns. [soundcloud url=”http://soundcloud.com/lgsc/24-marts”] Iz prīšku vēļ. Atej iz Tonis biroju, na taidu breinumu vīn pīredzeisi! Dreizumā – latgalīšu erotiskais stuosts par patīsu ļūbesteibu i kaisleibom! Sekoj leidza […]
Vasali! Kūpsapuļce paguojuse i dalykts punkts īprīkšejam godam ar vysim dorbim i nadorbim, veiksmem i nabyušonom, padareitū i atlyktū. Niu laiks jaunam dorba cielīņam. Kab jū īsuoktu, eisi par padareitū i LgSC niu. LgSC niu ir 59 bīdri, nu tim 38 bolstīseigi i vaira voi mozuok pīsadola bīdreibys dzeivē. Iz kūpsapuļci beja īsaroduši 23 bīdri, […]
Vasali! Palnu dīnys prīceiguo viests – LgSC ir tics pi div jaunom i spareigom, vareigom regionalūs biroju vadeituojom. Anna Briška niu struoduos Rēzeknē, Edeite Husare – Reigā. Atbolstit, podturit i dzeivojit leidza! Vēļ nav atrosts Daugovpiļa biroja vadeituojs. Lobs īt ar gaideišonu, sylts ar siļdeišonu. Laikam krīze ar tū ari ir krīze, ka jei naļaun […]
Pyrmū reizi Rēzeknē! 16. februarī 20.00 stuņdēs kopejneicā “pi Olmāra” (Reigys īlā 1) nūtiks literāri muzykals pasuokums LaLaDra (Latgalīts – Latgalīšam – Draugs). Pīsadaleis latgalīšu muzykanti, dzejis i prozys raksteituoji. I cyti lobi ļauds. Tova daleiba breiva! Piec pasuocīņa nu 22.00 balle kūpā ar grupu “Marchello”, īeja 1 Ls. Aicynojam jimt daleibu itymā pasuokumā ar […]
Vasals! Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” meklej biroja vadeituoju – ambiciozu latgalīšu studentu, kurs ir gotovs īsavuiceit jaunys lītys: sagataveit projektu aprokstus i vadeit projektus, struoduot ar cylvākim i vadeit komandu, regulari reikuot latgaliskus pasuokumus. Praseibys: studejis Rēzeknē, Daugovpilī voi Reigā, lobys latgalīšu, latvīšu, angļu, krīvu volūdu zynuošonys, spieja struoduot pošam i komandā, prasme sovys i […]
Vasali! Sveicīni Adventa laikā! Nuokušajā ūtartdīnē, 15. decembrī, 18.00 stuņdēs Adventa laika nūskaņu vokors Reigys Goreigajā seminarā (Katuoļu īlā 16, Reigā). Seminaristi pastuosteis par Adventa laika nūzeimi, izvoduos nelelā ekskursejā par seminara telpom. Varēsim pīsavīnuot Adventa nešporam (vokora lyugšonai). Lyudzu, padūd zini leidz ūtartdīnei, voi byusi! (RGS grib zynuot ar cik lelu ļaužu pulku jim […]
Lai pārrunātu pēdējā laikā aktualizēto jautājumu par Latgalē runātās latviešu jeb latgaliešu valodas statusu un lomu novada identitātes saglabāšanā, Latvijas universitātes Latviešu valodas institūts otrdien, 8. decembrī, rīko diskusiju, lai šos jautājumus izvērtētu no zinātniskā viedokļa. Diskusija 8. decembrī notiks plkst. 13 Latvijas Zinātņu akadēmijas 3. stāva zālē. Diskusijā piedalīsies valodnieki un valodas politikas speciālisti: Izglītības un zinātnes […]
Ituo goda 8. decembrī 13:00 stuņdēs Latvejis Zynuotņu akademejis 3. stuova zalā LU Latvīšu volūdys instituts reikoj zynuotnisku diskuseju “LATGALES LATVIEŠU VALODA LATVIJAS VALODAS POLITIKAS KONTEKSTĀ”. Pīsadola: IZM vaļsts volūdys politikys nūdalis vadeituoja Zaiga Sneibe, LU Latvīšu volūdys instituta direktore Dr. habil. philol. Ilga Jansone, Vaļsts volūdys centra direktors Dr. habil. med. Māris Balteņš, Rēzeknis […]
Šudiņ, 16. novembrī, 17:00 stuņdēs nūteik asoc. prof. Lidejis Leikumys lekceja par latgalīšu rokstu volūdu i latgaliskajom izlūksnem. 17:00 LNB, Barona īla 14, 3. stuovā, 312. ustobā. 23. i 30. novembrī latgalīšu rokstu volūdys kursi LNB, Barona īla 14, 3. stuovā, 312. ustobā. 17:00 nūdarbeiba īsuociejim 18:00 nūdarbeiba tim, kas gryb īsavuiceit raksteit Ka cīnej […]
Vaira informacejis i nūlykums ite. Paleidz Latvejis Nacionaluo biblioteka i Bārnu literaturys centrs. Leidzeigī roksti:Jaunīšu lobūs stuostu konkursa nūlykumsinfo LgSC 4. augustsInformaceja par kursim LNB palaistaLatgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps DagduLatvejā krīze izabeigs 27. majā
Bārnu i jaunīšu stuostu konkursa nūlykums Kab sekmeitu bārnu i jaunīšu interesi par myusu dīnu Latvejā nūtīkūšajim socialajim, ekonomiskajim i politiskajim procesim i mudynuotu jūs kai nuokūtnis sabīdreibys daļu izsaceit sovu redziejumu par šudiņdīnys pasauli i juo puormainem, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynoj bārnu i jaunīšu stuostu ar laimeigom beigom konkursu. Teik gaideiti stuosti, kurūs […]
Vasali vosorā! Pasaverit rokstu “Latvejis Viestnesī”. Varbyut ir kaidi komentari, vīdūkli? Voi varbyut ir napīcīšama kaida LgSC reakceja – atbiļdis roksts, diskuseja voi informativa akceja? LgSC vuordā vakar KKF tyka īsnīgti 7 projekti: – latgalīšu muzykys karaoke disks (Edeite Husare); – latgalīšu puosoku izlase “Tu soki. Es soku. Puosokys par krīzi” (Marita Papiņa); – Danieļa […]
Kai Jius ak jau zynit, pyrmūdīnēs nu 20. apreļa da 15. juņa nu 17:00 da 19:45 LNB Krišjuoņa Barona īlā 14 (312. ustobā, 3. stuovs tīpat trepēs) nūteik latgalīšu volūdys kursi, kū voda Muora i Kristīne. 17:00 latgalīšu volūda īsuociejim, 18:15 pareizraksteibys nūdarbeiba. Aicynoju vysus, kam ir taida vareiba, atbaļsteit itū iniciativu i īsavuiceit raksteit […]
Moto: Iz tom jaunom atlasem lai ir vysa myusu cereiba i par jom lai mes vysvairuok guodojam. Izaugs lelys atlasis, tod ari vacim kūkim jūs pakrieslī byus loba atpyuta. Kazimirs Skrynda Atzolys – seminars Latgolys jaunīšim vacumā nu 15 da 19 godu. Atzolys (ari atlasis) – atvasis, jauni dzynumi. SEMINARA MIERKI: *īpazeistynuot Latgolys jaunīšus ar […]
Pagaidom tikai latvīšu volūdā. Latgalīšu tulkuojums taps. Byutu zam myusu gūda informaceju pa latgalīšu kursim nadūt latgaliski. 🙂 Tok LNB gribēja, kab relize ītu jau šudiņ, partū ka pyrmūdiņ byuškys par vieli. Deļtuo sastrāpuojom mudri nazkū i jī izsyutēja. LNB sātyslopā var apsavērt par latgalīšu rokstu volūdys kursim. Nūtiks nu 20.04. da 15.06. pyrmūdīnēs. Nu […]
INFORMACEJA PRESEI Latgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps Dagdu Reigā, 2009. goda 17. aprelī Īsasaistūt Lelajā tolkā, kas 18. aprelī nūteik vysā Latvejā i cytur, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Dagdys piļsātys dūmi, Dagdys dūmis piļsātsaimisteibu, jaunīšu bīdreibu “Dagne” i Dagdys uzjiemiejim reikoj sakūpšonys tolku Dagdā. Tolkā plānoj pīsadaleit jaunīši: studenti i škoļnīki nu vysys […]
Vasali! Navarieju ilgi nūbrīst lelajam info spamam, partū ka nikuo taida, ruodīs, nav, a par seikumim var puorskaiteit www.skreine.wordpress.com i lakuga.lv Ļauds gatavej projektus, īsnīdz, tok pagaidom nikaidu lelu rezultatu vēļ nav – projektu pīsaciejumi teik vierteiti voi ari termeni nav beigušīs. Deļtuo ite ziņa projektu raksteituojim, kas dūmoj LgSC vuordā snīgt pīsacejumus LRAA konkursam […]
LgSC Reigys birojs ir tics pi oficialys, glaunys šiļteitis jau trepēs. 🙂 Pavasars ir atstuojs pozitivu īspaidu iz visim Tonis birojā satyktajim ļaudim. Vysi ir apjiemeibys piļni dorbuotīs – raksteit projektus, reikuot tolkys i c. atraktivus pasuokumus. Ituos nedelis muzikaluo nūformiejuma favoriti ir Projekts – Kapļi. Reali īkaplej! 😉 Kluot jau apreļs. Ar tū ari […]
Vasali! Nu suokuma cīši lels paļdis LgSC bīdrim par izruodeitū uzticeibu, atbolstu i motivaceju sasadorbuot sovā storpā, pījemūt svareigus lāmumus – kai kasdīnys dorbā, tai ari kūpsapuļcē! Ka kaids publiski soka, ka jam ir kauns par LgSC, partū ka organizaceja nav izdariejuse tuo voi ituo, tod es tikpat publiski varu atbiļdēt – maņ ir lapnums […]


text:
Vosorys korstajuos dīnuos gribīs īleist kaidā prūdā, muorkā ci dīkī i nūsamauduot. Par itim vuordim “Vuordineicā” stuosteis muzikis Arņs Slobožanins i literaturzynuotnīks Valentins Lukaševičs.
“Kolnasātā” gostūs literate i muokslys terapeite Līga Rundāne. Sovulaik Līga Rēzeknē studiejuse filologeju, nu vāluok īgivuse ūtru profeseju, kliustūt par muokslys terapeiti ar specializaceju dramys terapejā. Ar rudini Līga otkol klius par školuotuoji, tikai iūreiz na Latgolā, bet Reigā. Saruna par literaturu, sevis pylnveiduošonu i dramys terapeju.
Laura Sondore-Strode sagatevjuse sižetu par Nikodema Rancāna bolvu, tū padūd izcyluokajim Latgolys pedagogim. Bolvai školuotuojus var dasaceit leidz 12. septembram.
Nalels īskots sarunā ar Līgu Rundāni:


text:
Putruomu dasys
Putruomu dasys — nu ašņa gatavātys dasys ar ozboru, latgaļu nacionalais iedīņs. Latgolā putruomu dasys taisa na viņ nu ašņa, a masā ījauc taipoš vyrtu ozboru, vyrtys buļbis i grabšus (laidynuotus cyuku vysdpusis taukus). Cīši svareiga latgaļu putruomu dasu sadordaļa — muorineite aba smerška (smuordeigs vīngadeigs auguojs zylim zīdenim), jū putruomu dasom dalīk bīzmynai. Itū masu pylda zornuos i līk ceplī iz rudzu cysu sutynuotūs. Piec izsutynuošonys līk kambarī atsoltu. Pyrma dūšonys da goldam sagrīž piersta bīzuma škēlem i pacap ar lašini.


text:
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Taišni itamuos dīnuos septembra golā izguojuse jauna Latgolys dzejneicys, literatis, žurnalistis, publicistis i ari dramaturgis Annys Rancānis dzejis gruomota “Prīca i klusiešona”, kurymā skaitomi pādejūs godūs saraksteitī vaira nikai symts autoris dorbi kai latgalīšu, tai latvīšu literarajā rokstu volūdā.
Anna Rancāne ir myusu dīnu Latgolys spylgtuokuo raksteituoja. Gruomotā “Prīca i klusiešona”, dzeja, kas leluokā daļā ir latgaliski i raksteita laikā nu 2012. da 2018. goda, sasamej ar dīnysgruomotys tipa eisprozys tekstim, kurūs poša autore sauc par naktsrokstim i kurūs hronologeja īzeimej saraksteišonu nu 2008. da 2011. godam. Iz tū atsaverūt, Anna atsazeist, ka tys sakrits ar krizis laiku i vaira tai navarātu raksteit. Bolstūtīs iz itūs naktsrokstu, 2017. goda aprelī Lūznovys muižā topa literari muzykals izvadums “Atlaižu”, kurū kūpā ar Annu Rancāni taisejuse režisore Māra Zaļaiskalns, aktrise Vizma Kvēpa i muzike Kristīne Kārkle-Kalniņa. Poša Anna par jaunuo kruojuma izīšonu soka: “Jaunys gruomotys izīšona ir svātki bez šaubu. Koč kuo nūslāgums. Ari koč kuo nūškieršonu nu sevis.”
Dorbu kruojuma muokslineica ir Gundega Rancāne, kurū ar Annu saista attuola radnīceiba – obys guojušys nu vīnys Rancānu dzimtys dažaidu zoru. Sasadorbuot ar Gundegu Anna Rancāne gribiejuse jau seņ, jo ašņaradnīceiba nav bejs pats golovnais – svareiguoka ruodejusēs gareiguo tyveiba i dzeivis saprasšona – šaļtim ekspresiva, kruosaina, šaļtim niaņsāta i apcereiga. Gruomotā Annys literarūs dorbus izkruosoj ostonis Gundegys Rancānis gleznys, kū vīnā stuostā salykuse muokslineica, maketātuoja Daina Salmiņa. Kruojuma “Prīca i klusiešona” literaruo redaktore ir Ilze Sperga.
“Prīca i klusiešona” ir jau ostoitais Annys Rancānis dzejūļu kruojums. Īprīškejais autoris dzejis kruojums “Bezdelīgu pasts/Pylni kārmani dabasu” izguoja 2012. godā, sajemūt kai Latvejis Literaturys goda bolvys “LaLiGaBa” “Specialbolvu Latvejis literaturā 2013”, tai Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2012” nominacejā “Lobuokuo dzeja”. Pādejūs godūs Annys Rancānis vuords vaira vys tik izskaniejs dramaturgejis žanrā – Latgolys viestnīceibā GORS tope koncertizvadums “Francis”, bet Latvejis Nacionalajā teatrī īstudāta Annys luga “Bišumāte un vilkacis”. Anna ir ari pārn izdūtuos, Rāznys Nacionaluo parka desmitgodu jubilejai veļteituos gruomotys “Rāznas Nacionālajam parkam 10” autore. Bet 2016. godā izguojs latgalīšu muziķa Sovvaļnīka trešais albums “Napaseitynuots”, kas veļteits taišni Annai Rancānei i juos dorbim.
Dzejis kruojuma “Prīca i klusiešona” izdeviejs ir bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”, kurai itys ir jau ūtrais izdūtais autoris dzejis kruojums. Gruomotys izdūšonu atbaļstiejuši Vaļsts kulturkapitala fonds i Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba.
Interveja ar Annu Rancāni par jaunū gruomotu i raksteišonu – “Dzeja ir ekskluziva līta, cīši ekskluziva”
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Latgaliešu horoskops
Auns (Vucins)
Var byut lobi dakteri. Labi õrstei nu pohmeļa. Puišim pateik meitas a meitom puiši. I lobõk vairõk. Drusku slinki a cyti cīši strodeigi. Ka vāg, labi pļaun sīnu. Bīži īdzer, tod vysi ir draugi. Ļūti lobi cilvāki.
Vērsis (Teļš)
Pateik daudz runot. Īpaši ka pylna sirds sazakrojuse. Nabogi. A citi otkol cīši bogoti. Itīm cilvākim gūvs vīnmār atdūd vysu pīnu. Arī poši nav skūpi. Par tū, ka dzāroji, bet cīši lobi cylvāki.
Dvīņi (Vui cik daudz)
Troki mīreigi cilvāki. Ilgi dzeivoj par tū, ka cīši meilej īdzert. Vairõk dzeijvoj pa mõjom, a cyti otkoln zyrgā jõj apleik. Tur daudz lūpu- suņu, kaču, vystis ari cytaidis reimys. Itīm cylvākim vysi lobprot dūd iz poroda par tū, ka cīši lobi cylvāki.
Vēzis (Pūra trokīs)
Itīm cylvākim nikod nav žāļ. Jautri cylvāki, cīši leli dzāroji, tī kuri prūt dzīdot ... kuri naprūt, toža. Pateik cytim vysu kū dõvynõt a reizem poši kai dõvonas. Strodeigi, leli buļbu laseitõji i runkuļu pliesieji. Cīši leli dzāroji, bet lobi cylvāki.
Lauva (Strāšnīs)
Cīši smaideigi i cīši taupeigi a cyti otkol nā. Daudz dzer ola a kas nadzer tī dzer pīna. Napateik, ka cyti troki palīk. Bīži sapynūs radz pavasari. Pēc tam skrīn iz krūgu olu dzert par tū, ka leli dzāroji, bet gora stypri i lobi cylvāki.
Jaunava ( Bõba)
Cīši korteigi cylvāki a cyti otkol nā. Vysu labi acacerās. Vīnmār zyna, kur batviņi sastateiti a kur būrkõni. Acacerās ari kur īprīkš nūslēpe buteļi, par tū ka cīši pateik īdzert. Vyspor leli dzāroji. Jīm bīži īt cīmeņi par tū ka cīši lobi cylvāki.
Svari (Spaņs)
Cīši gudri cylvāki a cyti otkol tikai smuki. Bīži vysu kū jūceigu izdūmoj. Ka smejās - vysa sāta skaņ. Labi guni kur i ēst taisa. A cyti daudz ād poši. Cīši draudzeigi, par tū ka leli dzāroji, bet ļūti lobi cylvāki.
Skorpions (Rupucs)
Puiši kori uz meitom a meitas uz puišim. Tī kas gudri, gotovi zvaigznes saskaitēt a tī kas nav gudri tī nā. Meitom pateik pučis a puišim ols. Godos arī ūtraižõk. Vyspõr itī cylvāki cīši meilej īdzert. Kod iz pohmeļa sõp golva nūzaspļaun i palīk vīglõk. Kai soka, kū tu lobam cylvākam padareisi.
Strēlnieks (Metiejs)
Cyti mienessierdzeigi a cyti otkol nā. Leli runõtoji i leli strõdotõji. Kod võrej sīru, vīnmār saīt. Gondreiž. Kod võrej olu, saīt vīnmār. Troki pateik bučoitīs, bet tikai tod, kod nav cīši pīdzāruši. Dvēselē cīši lobi cylvāki, koč i dzāroji.
Mežāzis (Ragains)
Daudz draugu koč i moz naudys. A cytim otkol daudz naudys. Pateik daudz ēst. Garšoj buļbu blīni. A kam nagaršoj, tod švaki. Itīm cylvākim sātā vīnmār ir ols, par tū ka poši ir leli dzāroji, bet ļaudis runoj, ka cīši lobi i uztycami cylvāki.
Ūdensvīrs (Žbaņķeļs)
Lels dzārojs, bet lobs cylvāks. Kai bolūdeits. Moz ād. Cyti moš i daudz ād. Cīši sirsneigi. Lelõlo daļa ir tīvi. A cyti nav. Ka jīm stõsteisi sovas bādas, jī saprūt. A ka stõsteisiprīkus, jõnas buteļa. Itī cylvāki ir mõņticeigi. Bet kai īdzer vyss ir labi.
Zivs (Osoka)
Cīši gleiti cylvāki, bet na vysi. Ir leli mõkslinīki. A kuri taidi nav, tī ļūti strodeigi. Cyti ir leli gulātoji. Cyti leli doncoitõji, par tū ka daudz dzer. Bet kūtu padareisi - ļūti lobi cylvāki.


text:
Intervejis autore: Laura Melne
Kristaps Rasims varātu byut vīns nu tim latgalīšim, par kurim pādejuo goda laikā publiskajā telpā runuots vysvaira. Kai jis pats itamā intervejā soka: “Cikom naesi pasaruodejs televizorā – tu naeksistej.” Nu jau treis godus jis eksistej kai Jezups TV serialā “GuņsGrāks” (“UgunsGrēks”), ir pīpraseits pasuokumu vadeituojs, pavasarī īsuoce apbraukuot Latveju ar sovu monoizruodi “Personeibys daleišonuos”. Nikur nu Kristapa dzeivis nav pagaisuse ari muzyka, nu par sovu pamatprofeseju jis niu nūsauc tāva lūmu.
Kai paīt tova kasdīna? Ruodīs, ka esi troki aizjimts – filmejīs “GuņsGrākā” (“UgunsGrēkā”), vodi pasuokumus, cik vierūs, vys vēļ brauc pa Latveju ar sovu izruodi…
Aizjimteiba ir taida relativa, dreižuok tū varātu nūsaukt par dinamiskumu. As* pats sev asu prīkšnīks, šūbreid pats organizeju sovu dzeivi, naasu nivīnam eisti pakļauts. Muna pamatprofeseja ir tāvs – tū as doru dubultā, iz pylnu slūdzi (smaida). Muna dīna suocās ar tū, ka sovus jaunīšus nūvadu iz bārnuduorzu i pasoku, lai uzavad kuorteigi. Piec tam as voi nu atbraucu da studejis (Kristapa muzykys studeja “Reiga”, kurymā ari nūteik myusu saruna – red. pīz.) koč kū pastruoduot voi ari vīnkuorši pasadauzeit muzykys formatā (smejās). Tod vēļ ir “GuņsGrāka” (“UgunsGrēka”) fiļmiešona. Cīši bīži vodu pasuokumus vysdažaiduokajūs formatūs i vysdažaiduokajūs veidūs, varātu saceit ap 2–3 pasuokumim nedeļā. Bīži viņ pa dīnu organizeju vysaidys tikšonuos par nuokušajim pasuokumim, projektim i tai tuoļuok. Vokorā, prūtams, pajamu mozūs nu bārnuduorza. Vēļ ir izruode, kurū mes ituo goda martā suocem, i tod pavasarī nūlaidem taidu tūri. Tān beja dažys izruodis, nu mes vaira koncentrejomēs iz nuokušū pavasari, kod dūmojam laist vaļā nuokušū tūris daļu. Lelūs viļcīņūs vyss īt dīzgon raibi i dinamiski.
Cik bīži tev saīt pasuokumus vadeit latgaliski?
Muns uzstuodiejums ir taids, ka Latgolys geografiskajā teritorejā, prūtams, vodu latgaliski. Maņ ruodīs, ka tys ir nadiskutejams vaicuojums – pošsaprūtama dzela, ka tu esi ite, tu, logiski, runoj latgaliski. Taišni taipat beja ar izruodi – kod as beju Reigā, Ciesīs voi Saldū, skaidrys, ka as runuoju vydsdialektā, kod as asu Latgolā – dīzgon logiski, ka as sovu izruodi puortaisu. Dabiski, ka tī ir kaida dzejnīka citāti, as jūs napuorvadu, runoju originalvolūdā, bet puorejū as runoju latgaliski.
Es nagrybātu daudz runuot par taidu tālu kai Jezups, nu ir puors lītu, kurys tūmār grybātu pavaicuot. Voi tev pošam nav gryuši, ka daudzi tevi identificej na kai Kristapu, bet Jezupu?
Nā, as tū tai vīgli uztveru. Dabiski, ka ir atpazeistameiba, ka tovu seju redz. Tu vari nūstruoduot teatrī 5–10 godus, i tevi zynuos tik div treis cylvāki, partū ka teatrī jau parosti redz pa lelu gobolu, tu vēļ esi nūgrymāts (smejās). Cikom tu naesi pasaruodejs televizorā – dīvamžāļ, nu, tai ir, ka tevis nav, tu naeksistej. Kai cylvāks, kai skotuvis darbinīks tu esi nazkas naasūšs. Tu pasaruodi televizorā, i, prūtams, iz reizis ir cyta dzela. Nā, nu paļdis Dīvam, ka raidejums “Izaklausi radzāts” dareja sovu artavu – vysmoz tān mozim bārnim bīži Jezups īt kai pīvīnuotuo vierteiba. Pamatā as asu vuords plus uzvuords i tod tikai Jezups.
Foto: Muorteņš Garais
Kai tev ruodīs, voi tovs Jezupa tāls ir koč kai ītekmiejs sabīdreibys uzskotus par latgalīšim?
Uzskoti par Latgolu jau, prūtams, ir daudz i relativi. As sev kai viersaizdavumu izlīku, ka mes [latgalīši] asam pozitivi dūmojūši cylvāki. Prūtams, vysi latvīši piec sovys dobys ir relativi dryuma tauta. Žāļ, bet tai ir bejs – gon zīmeli tyvuok, gon vyss, kas myusim* ir guojs puori. Nu teiri objektivi – kod as aizbraucu iz Latgolu, as nazkai jiutu tū gaišumu cytā formā. Eipaši munā gadīnī – ka as tān pabraukoju pa Latveju, as jau radzu. As narunoju par individim, ka aizbrauksi iz sevkuru pasauļa vītu, vysļaunuokū i dryumuokū pasauļa golu, tu dabiski īraudzeisi koč vīnu pruoteigu, lobu i sirsneigu cylvāku. Latgolā ir tei koč kaida pozitivuo gaisūtne. Tū laikam var nūsaukt par sirsneibu, kas myusim ir baiguo vierteiba. Ka ir īspiejams, as raugu tū Jezupā īlikt, lai jis ir taids foršs puiss.
Itymā godā tev beja īspieja īsajust Fraņča Kempa uodā eiskinā “Gambits 1917”. Cik nūzeimeigs tev beja itys projekts, i voi pyrms filmiešonuos voi ari vyspuor esi interesiejīs par Latgolys viesturi, par pošu Kempu?
Maņ ir pasalaimiejs pīdzimt taidā vītā kai Kuorsova, kas geografiski nav tuoli nu Rogovkys. Tys jau iz reizis ir bonuss (smaida). Daudzi soka, ka Rogovka ir Latgolys Pībolga. As soku: “Nā, tod jau dreižuok Pībolga ir Latvejai kai Rogovka.” (Smejās). Maņ beja loba školuotuoja Leiga Rundāne, kas myus ar tū vysu apgaismuoja. Beja latgalīšu volūdys fakultativs, myus voduoja iz “Vuolyudzānim”, i tai tuoļuok. Maņ tei nabeja sveša padareišona, nikas nazynoms. Prūtams, Arņs Slobožanins (kinys idejis autors – red. pīz.) kai jau viesturnīks pastuosteja i atkluoja dziļuokus zamiudiņa akmiņus.
Vyss, kas saistuos ar Latgolu, maņ ir taids gūda vaicuojums. Tys ir tys, kas as asu i vysod byušu. Maņ itys ruodīs foršs projekts. Prūtams, tys beja tikai mozs īskots. Dabiski, ka tys vysod atsadur pret naudom, cylvāki palīk siermi, lai dabuotu [leidzekļus] koč drusku, drusku.
As saprūtu, ka materials eistineibā ir tik lels, ītiļpeigs, spieceigs gon nu ciļvieciskuo, gon socialpolitiskuo aspekta. Nikod navar zynuot – kai byutu, ka byutu. Puors vuordu, i vyss mož byutu sovaiduok. Mož Čyuleja tān byutu myusu sābru zeme, tū navar zynuot. Prūtams, lai nivīns mani napuorprūt, as nivīnā breidī naveicynoju separatismu. Vīnkuorši tys beja tik trauslys laiks, kod vysakas varēja nūtikt. Prūtams, as prīcojūs, ka mes asam Latveja. Jei jau tai ir moziņka, deļkam myusim vēļ vaira sasadaleit. Bet mes asam tī, kas asam. Mes asam latgalīši – latvīši ar pīvīnuotū vierteibu. Vysod ir juoapsazynoj sovys saknis, sova viesture i juopasoka paļdis cylvākim, kuri ceinejuos, lai mes šudiņ varātu te sēdēt i par tū vyspuor runuot. Vysod vajag taidus cylvākus, kas ceinejās, cytaiž mes pagaissim.
Vosorā runuojūs ari ar Gunti (Rasimu, Kristapa bruoli i grupys “Bez PVN” dalinīku – red. pīz.), i vīna nu temom beja ari “Bez PVN”. Jis saceja, ka koč i nikur nakoncertejat, mieginuojumi nūteik i nav tai, ka nikuo nadorot. Saprūtu, ka vīns nu golvonajim koncertu pauzis īmaslim ir taišni tova aizjimteiba.
Tys ir vīns nu aspektim. Ar ambicejom ir div lītys – voi nu juos aizvad da cīši augstu leimiņu voi iznycynoj (smejās). Tuos ambicejis, prūtams, ir augušys, i, ka esi izbraukuojs vysys īspiejamuos vītenis, pabejs vysaidūs lelūs i mozūs festivalūs, tod dabiski, ka ik pa laikam grybi izbaudeit koč kaidu cyta leimiņa garšu. Tūreiz suocās augstys praseibys, pyrmkuort, jau pret sevi. Suoksim jau ar tehniskū – vysus festivalus organizej kaidu pusgodu īprīkš, nu as zynu sovu dzeivi jau pusūtru godu iz prīšku, zynu, ka maņ pīktdīnis i sastdīnis ir aizjimtys.
Nui, myusim ari tān svātdiņ beja mieginuojums, mes līkam kūpā dzīsmeitis, taisom. Dabiski, ka bīži suocās vysaidi motivacejis vaicuojumi, rodūt produktu, ruodīs – kas tevi vyspuor klauseisīs? Nu tu saprūti – ka koč vīns jaunīts tevi sadzierdēs, tu jau esi padarejs pasauļa dorbu. Mes nūteikti naasam nikur pagaisušs i napagaissim. Kaidu laiku ir rodūšuo atpyuta, kas ir vajadzeiga kotrai grupai. Piec tuos parosti vysgryušuok ir atsagrīzt. Gribīs atsagrīzt pa šmukū, lai nav taids “kai beja, tai beja, tai i blīžom”. Kai daži lobi muokslinīki Latvejā i pasaulī – saroksta vīnu dzīsmi, palīk drusku, drusku populari, tod nūdzer sapeļneitū naudu i izdūmoj, ka gryb atsagrīzt. I tod atsagrīž ar tū pošu dzīsmi tikai ar drusku cytim vuordim. Tu klausīs i saprūti: nūžālojami, ka cylvāks naatsateistej. Myusim laikam ir taida loba i švaka eipašeiba kai vieliešonuos atsateisteit.
Bruoli Rasimi agrā jauneibā i itūšaļt
Kaida vyspuor niu tovā dzeivē ir muzykys lūma?
Dīzgon tīša. Gitara maņ kotru dīnu ir mašynā. Na par veļti itei ir vīta (studeja “Reiga” – red. pīz.), kur gribīs atbraukt i koč kū padareit. Muzyka beja tei dzela, kas mani pagryude pasaceit nā štatam teatrī, pasaceit, ka maņ ir lobuokys lītys dzeivē, kas dūd prīcu. Prūtams, reizem gribīs, lai byutu vaira īspieju ar tū nūsadorbuot. Muzyka ir augsta muoksla, augsta vīneiba, kas roda sajiutys, roda harmoneju. Vaicuojums, cik bīži gribīs tū harmoneju…
Cik saprūtu, tu ar sovim bārnim runoj latgaliski. Ka mes niu pasaveram iz Latgolu, tod bais pat saceit, nu ruodīs, ka jau pat leluokuo daļa vacuoku izdūmoj vysaidus argumentus, lai tū nadareitu. Tai teiri praktiski – cik vīgli tys tev ir, dzeivojūt uorpus Latgolys?
Lai runuotu ar bārnim latgaliski, vajag tikai vīnu lītu – muti (smaida). As vaira nivīnu pretrunu naradzu. Kū as asu īsavuicejs kai tāvs – nikuo nikod napuormest cytim vacuokim. Bet, gūdeigi sokūt, maņ tys ruodīs smīkleigi, ka Latgolā runoj čiuliski. Par tū pat diskutēt navajag – mes tok narunojam – vajag elpuot voi navajag? Tu bārnam atjem īspieju izveiduot sovu identitati. Tys ir taipat kai pasaceit bārnam: “Tev ir kuojis, bet tu nadreiksti staiguot, labi?” “Bet maņ juos struodoj, as varu staiguot!” “Nā, nā, nā, tu nadreiksti!”
As skaitu, ka tuos ir div dažaidys volūdys. Tei vīna ir volūda, kū vīnpersoniski, nasaskaņojūt ar puorejū vaļsti, ir apstyprynuojuse vaļdeiba kai myusu literarū volūdu. Labi, lai tai byutu – as jū cīneju, runoju jimā i tai tuoļuok. Prūtams, as dūmoju tai, kai maņ mama īvuiceja runuot, kai as runuoju ar sovom babom i dzedim, kai ar jim runuoja jūs tāvi i muotis. Tys nav nu piersta izzeists dialekts, kurā runoj tik vīnā voi ūtrā dzeraunē, tei ir instance jau godu symtim. Maņ mama vuiceja runuot latgaliski, nu jei īvuiceja ari pareizi runuot latviski. Ka ar tū bārnu runoj brīsmeigā latvīšu volūdā, kod tu navari saprast, kas tei ir par volūdu, tod rūnās vaicuojums: “Cylvāk, nūpītni!?” Tys maņ ir taids retorisks vaicuojums vysim vacuokim. Prūtams, navajag vuiceit, kotrys vacuoks pats izlem, kai jis ar sovu bārnu dareis.
Bet, pasaverūt nu tehniskuos pusis, tī “kuorklu čyuli”, kas atbrauc iz Reigu – jī Reigā ir pseidočangali, Latgolā jī ir pseidočyuli. Tod kas nūteik – tu esi voi nu tu naesi!? Maņ ruodīs smīkleigi apzagt sevi, izavaireit nu sevis. Dabiski, tei ir suopeiga tema, ka tai pasaver. As vairuokys reizis asu tū pīminiejs “Boņukā” – mes saīmam kūpā, svietejam svātkus, latgalīšu kulturys svātkus, bet tymā pošā laikā sovim bārnim tū kulturu nanūdūmam, lobuokajā gadīnī īvuicom kaidu dzīsmeiti. A kū tod mes svieteisim piec 30 godu!? Nabyus vairs nikuo taida. Logiski, ka nabyus. Kotram ir juosaprūt, kas dzeivē ir svareigi, – voi tu gribi, lai tovs bārns byutu laimeigs, voi nā. As laikam asu vacmūdeigs – grybu, lai jī byutu laimeigi (smaida) i apsazynoj sovys saknis.
Myusim saimē ir divvolūdu dzeivuošona. Bārni saprūt, kur ir atškireiba volūdā, kai tys veidojās. Jī iz reizis pīfiksej vuordeņus – kai runoj tāvs, kai mama soka. Muni bārni puorsaslādz nu volūdys iz volūdu. Nasagryb jau saslavēt, dabiski, ka koč kaidi vuordi jau giunās, bet as radzu, ka jim ir vīgli vuiceitīs angļu volūdu, as radzu, ka jī saprūt, kū nūzeimoj volūda, kū nūzeimoj volūdu atškireibys.
Navajag nivīnu vuiceit, nu īrūsynoju kotram pošam aizadūmuot i saprast, kas esi tu i kas tu gribi lai ir tovi bārni.
Voi tev kasdīnā saīt sekuot leidza jaunumim latgalīšu kultūrā?
As bīži ari, pīmāram, LaKuGā īīmu i koč kū pasaveru. Labi, maņ Facebook ir 5000 tyvuokī draugi, tai ka cīši bīži koč kas, kū as byutu gribiejs zynuot, pasleid garum ar vysaidim kaču video (smaida). As raugu sekuot leidza, cik nu saīt. Ka tu pats tymā esi koč drusku īsaisteits, tod juobyut vysmoz nadaudz informātam par tū, kas nūteik. Kai kotram nu myusu, prūtams, ir lītys, kas mani nainteresej. Nu, ka as īslādzu televizoru i tī ir raidejums, kas mani galeigi nainteresej, bet koč nadaudz skar Latgolys temu, as pat nu “Simpsonu” varu puorslēgt iz tū. Pīmāram, par koč kaidu uzjāmumu, kura produkceja mani galeigi nainteresej. Bet tys ir Latgolā, cylvāki tū dora, i as nūsaveru da gola, lai zynuotu ar kū lepuotīs.
Foto: Juoņs Deinats
Kai ari pats saceji, jau puora godu vaira naesi Dailis teātra štata akters. Voi napītryukst teatra taidā klasiskā nūzeimē?
Tod, kod pīdzymst bārni, tev pasauļs nadaudz izamaina. Vysmoz maņ tai beja (smejās). As suoču vysu izviertēt – voi es doru tū, kas maņ roda prīcu. Ka as tū doru, tod vyss kuorteibā. A ka nadoru – kū as daboju voi zaudeju. Ka daboju kaidu materialū lobumu, tod veramēs, voi pīteikamu i adekvatu tam laikam, kurū as zaudeju, kū as varātu pavadeit, radzūt sovus bārnus.
Dabiski, ka teatris tev atjam laiku, drausmeigi atjam. Tys ir ari vīns nu aspektu, parkū as aizguoju nu Dailis – ka tu gondreiž kotru dīnu esi teatrī nu deveņu reitā da vīnpadsmytu vokorā ar dažim izjāmumim i saprūti, ka tys nav tys, kū tu gribi dareit. Žāļ, prūtams, ka tei idille par teatri drusku sabruka, piec tam kod daudzus godus esi vuicejīs i guojs iz tū. A ka tū daboj, saprūti, ka nazkai nā… Tī beja baigi daudz aspektu, kurūs as jau saskaiteju: saprotu, ka muzyka manī skaņ vaira, naradzu bārnus, bet grybu jūs redzēt, i vēļ cyti aspekti.
Voi as atsagrīzšu teatrī? Mož pat i varātu. As naaizīmu nu teatra. Ka tys mani nainteresātu, as nataiseitu sovu izruodi. Koč kas tymā vysā maņ ruodīs saistūšs, i maņ gribīs tū koč kaidā formatā dareit.
Tu teatrī esi dorbuojīs ari saisteibā ar muzyku.
Nui, as beju sarakstejs muzyku četrom izruodem, vēļ divejom aranžiejs. Eistineibā muzykys faktors fiziski nūstruoduoja, ka as aizguoju uorštatā. Tys beja taišni tys moments, kod vīnai izruodei beja juopabeidz muzyka, i laiks nadeve par sevi lobys zynis.
Pyrmuo izruode, kam muzyku saraksteju, vyspuor saguoja kai hohma – izruodei beja paradzāts vīns komponists, kurs kavējuos i nadeve par sevi zini. Vīnā šaļtī myusu kursa vadeituojs Miša Gruzdovs soka: “Kristap, tu tur mūziku vai kaut ko sameklē, kaut ko tu tur uztaisi.” Ar vuordu “uztaisi” vysu kū var saprast – pajem nu YouTube i raugi, ka tik koč kas ir. As nūguoju iz sātu i nuokušajā reitā jau atguoju ar disku – vokur muzykys goboli, pa nakti saraksteju. Jis klausuos, soka, ka vēļ koč kū vajadzātu. Atnešu vēļ vīnu disku, kū pa nakti iz gičys beju saspieliejs. Suocēs kai hohma, a beiguos: “Kristap, tu tur visu arī izdari.” Piec tam vēļ nūkrytu i salaužu rūku – div nedelis da pyrmizruodis cylvāks nūkreit, salauž rūku i vēļ muzyka jam juoroksta (smejās). Tymā godā ari nūruovu “Spēlmaņu nakts” nominaceju kai muzykaluos partiturys autors, nu tys beja tai sovdabeigi – nivīns jau nasaprota, ka tei beja muna muzyka, vysi skaiteja, ka tys ir muzykys nūformiejums, apmāram “nu YouTube atrodi i salyki”. As beju kautreigs, lai vysim pasaceitu, ka tū saraksteju. As naasu komponists. Pīters Vasks, Raimonds Pauls ir komponisti, as asu puiss, kas nazkaidys melodejis saraksteja. As reizem saprūtu, ka navajag byut kautreigam, ir juopasoka, ka koč kū esi izdarejs. Ar tū reizem myusim kai nacejai ir problema – nanūviertejam sovu dorbu da gola.
As vēļ grybātu tū lobpruot dareit, nu, ka tu esi iz skotuvis, tys nazkai pats par sevi nūteik. Ka naesi tamā konkretajā apritē, tod saīt mozuok. As ari atsaduru pi tuo – ka tu naesi koč kaidā dzelā ar akademisku izgleiteibu, ir gryuši tū dareit. Ka tu dzeivoj tikai iz sajiutom, izdareit profesionali ir tai nadaudz pagryuši.
Nu suokuma tu saceji, ka tev dzeive tān ir dinamiskuoka, bet, cik saprūtu, tu jiutīs mozuok nūslūguots nakai teatra laikā?
Sovaižuok nūslūguots. Atškireiba ir tymā, ka tu atej iz teatri i tev tī juonūsiež 12 stuņdis, tu tuos 12 stuņdis napavodi struodojūt. Cīši bīži beja tai, ka tu div stuņdis nūsiedi mieginuojumā, 20 minutys pamieginoj, tod otkon div stuņdis siedi. Tod beidzās mieginuojums, tev treis stuņdis ir pauze, kod tu puorsagierb, vēļ koč kū dori. Vokorā ir izruode, kur tev treis reizis juoizīt. Tu esi nūčakariejs gondreiž vysu dīnu. Tān tys vyss nūteik dinamiski, bet as sev dzeivi pats sakuortoju. Ka saprūtu, ka tys maņ čakarej laiku, as tū vīnkuorši nadoru, ka tys maņ nikuo loba nadūd.
Foto: Raivo Sarelainens
Tev tys uorejais tāls vysod ir taids dīzgon pozitivs…
As asu taids skorbais tips. Dryumi skorbais tips.
Maņ ruodīs, ka uorejais tāls ir tam dīzgon pretiejs.
Nā, nā, muns uorejais tāls ir dryumi skorbais tips. Maņ vīnkuorši nasaīt (smejās). As raugu naizalikt. Reizem jau saīt, ka as puorgurstu nu publicitatis… Teoretiski jau grybātūs natāluot nivīnā breidī, saceit vysu, kū dūmoju, bet reizem saprūtu, ka varbyut ari navajag, navaru tū atsaļaut, lobuok byušu pseidopozitivs. Reizem nūžāloju, ka ir taidi puors gadīni bejuši, bet, prūtams, as raugu byut cytur ari taids pats, kaids asu ite.
Viesturs Kairišs intervejā žurnālam “A12” saceja, ka juo dzeivis koncepceja ir piļneigi skaidra – kod jis byus vacs, jis dzeivuos Latgolā i runuos latgaliski. I, ka kaids nasaprass, lai losuos paceli. Voi tu esi dūmuojs par atsagrīzšonu Latgolā?
Kai as itū palaižu garum!? Gūdeigi sokūt, Viestura kai režisora daiļrade da šam mani nabeja cīši saistejuse, jis nūteikti nabeja muns mīluokais režisors, nu tys, kū jis šūbreid dora, mani uzrunoj vaira kai jebkod. Pīmāram, pādejais “Boņuks”, kod izīt latgalīts i koč kū nūsačyuļoj, a izīt Kairišs i rauga aiz pietātis pret vītu, kur jis ir, runuot latgaliski, i jam saīt dīzgon labi.
As vacumdīnuos nūteikti dzeivuošu koč kur mozā budkā pi azara, partū ka azars ir muna stiheja. As varu pi jiurys aizīt, pasavērt i pasaceit: “Eh, apnyka, braukšu iz sātu.” Pi azara maņ nazkai tei energetika ruodīs saistūšuoka. As izdūmuoju, ka tod muola pūdus lepeišu. Nūpītni. Na jau partū, ka maņ ruodīs, ka vajag turpynuot tradicejis. As jūs varbyut tikai sev taiseišu. Koč kū taidu… (pacyloj sūpluok asūšu Ušpeļa taiseitu malnuos keramikys bļūdu). Nadaudz pasavuiceišu, i tod varēs. I vēļ veinu taiseišu. Veinu, šmakovceņu… Radzu, ka ir sovs duorzs, tai i dzeivoju ar sovu sīveņu laimeigi, gaidu unukus, kas ik pa laikam atbrauc gostūs.
Ar Latgolu as nūteikti nivīnā breidī saitis nasaraušu.
Tai kai sasarunojam vaļsts svātku laikā – voi tu skaiti sevi par patriotu?
Nūteikti. Ka as naskaiteitu sevi par patriotu, as nabyutu ite. Ka gūdeigi, tod patriotisms ir tys, kas tur pi Latvejis zemis. Ka as dzeitūs piec naudys, tod as vysdreižuok byutu kur cytur, kai daudzi tū izdarejuši. Nu navajag nivīnam puormest, kotrys dzeivoj, kai gryb. Itymā vysā ir nazkas taids, kū navar apraksteit – kūpejuo identitatis i sakņu sajiuta, kū navar saraut. Nui, Latgola ir pyrmais, nu Latgola ir Latvejis sastuovdaļa, kū navajag aizmierst i kas ir baigi svareigi. Myusim vajag ceineitīs, nu navajag kautīs voi atsadaleit. As sovu latgaliskū identitati skaitu par pozitivu viestejumu, raugu radeit par Latgolu pošsaprūtamu lobu īspaidu. As tū saradzu kai leidzāspastuoviešonu – vīnleidzeibys zeimi Reigai, Kūrzemei, Vydzemei, Zemgalei i Latgolai, kotram ar sovu ūdzeņu.
As nūteikti asu patriots i vuicu tū bārnim. Maņ ruodīs, ka ir svareigi, ka jī, pīmāram, muok dzīduot vaļsts himnu. Ka tu naesi sovys valsts patriots, tod kū tu te vyspuor dori!?
*Piec Kristapa lyuguma juo lītuotī vuordi “as” i “myusim” natyka aizstuoti ar latgalīšu rokstu volūdys normom atbylstūšajim “es” i “mums”.


text:
Mārgu grupa “Piparmētra” ir nomināta Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks” treis kategorejuos. Vīna nu tūs ari par goda debeju muzykā. “Kolnasātā” grupa gastej akustiskā sastuovā: Amanda Lapa (bolss, gitara), Jana Dudare (bolss) i Lonija Kakeševa (tausteni). Parosti juos ir sešys, muzicej ari Megija Pabērza (bungys), Adelīna Olehnoviča (bass) i Elza Timšāne (gitara). Mārgys kūpā spielej tik pusūtra goda, nu jau paspiejušys īraksteit digitalu minialbumu aba EP, treis videoklipus i planavoj itūgod izdūt sovu debeja albumu.
“Kolnasātā” gastej grupa “Piparmētra”26. Februars, 2017. gods Comments Off on “Kolnasātā” gastej grupa “Piparmētra”
Leidzeigi roksti »
Komentari slāgti.


text:
Jezus Kristus augšancēlēs
Пacxa
(Cēlīs Kristus nu myŗunim)
Jezus Kristus augšancēlēs, aleļuja, aleļuja,
visim ļaudim mīru vēlej, aleļuja, aleļuja,
Sīvītes uz kopu gōja, aleļuja, aleļuja,
un par Jezu pōrrunōja, aleļuja, aleļuja,
Kad jau jōs pi kopa beja, aleļuja, aleļuja,
eņgeļs viņom tai saceja: aleļuja, aleļuja,
“Nasabeistit, raudōt beidzit, aleļuja, aleļuja,
prīcas vēsti sajimt steidzit, aleļuja, aleļuja,
Augšancēlēs Jungs, patīši, aleļuja, aleļuja,
mōceklim tū sokit visim”, aleļuja, aleļuja,
Šudiņ jauka svātku dīna, aleļuja, aleļuja,
prīcojās lai sirds ikvīna, aleļuja, aleļuja.
Teicit Kungu. Reiga, 1990. lp. 423. Nr. 45.


text:
latgalīšu volūda »
Latgalīšu volūdai sataiseits Instagram konts
Roksta autors: portals lakuga.lv “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” socialūs medeju vītnē Instagram sataisejs kontu latgalīšu volūdai, tymā publicejūt fotografejis i video, kurymūs radzama i dzieržama latgalīšu volūdā dažaiduos situacejuos Latvejā i pasaulī. Latgalīšu volūdysSkaiteit vaira »
“Latgolys Studentu centrs” pīsadola storptautiskā projektā ar mierki styprynuot latgalīšu volūdu
Roksta autors: portals lakuga.lv Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” īsasaistejuse storptautiskā projektā, kura mierkis ir styprynuot mozuoklītuotuos volūdys. Projektā leidzdorbojās pietnīki i volūdu aktivisti nu Eiropys i Amerikys. “Latgolys Studentu centra” mierkis sadarbeibā ar OdumaSkaiteit vaira »
Internetā jauns resurss latgalīšu volūdys vuiceišonai
Roksta autors: portals lakuga.lv Latgalīšu volūdys apvuiceibai internetā izveiduots jauns resurss – sātyslopa ltgnui.com. Tei dūmuota vysim, kas soka latgalīšu volūdai “nui” aba “jā”. Jaunū resursu veidoj Oduma Mickeviča universitatis (Poznaņa) profesore Nikole NauaSkaiteit vaira »
Kū parteju Latgolys lideri sūlej dareit latgalīšu volūdys situacejis uzlobuošonai?
Roksta autore: Vineta Vilcāne Latgalīšu volūdys vaicuojumu vairuoki politiskī spāki izavieliejuši īkļaut sovuos 13. Saeimys vieliešonu programuos, par tū lakuga.lv raksteja īprīkš. Tūmār leluokuo daļa parteju sovuos programuos par latgalīšu volūdu nav izasacejuse. PortalsSkaiteit vaira »
Lakuga.lv vaicoj tāvim: Parkū svareigi saimē ar bārnim runuot latgaliski?
Roksta autore: Sandra Ūdre Septembra ūtruo svātdīne ir Tāva dīna. Par itū svareigū veirīša miseju saraksteitys daudzys gruomotys. Bet latgalīšu tāvim par vīnu problemu vaira – kai īvuiceit sovu dzymtū volūdu, voi vyspuor tūSkaiteit vaira »
UO i Ō. Kurs pareizuoks?
Roksta autoris: Sandra Ūdre, Vineta Vilcāne Latgalīšu vydā daudz škāpu teik lauzts par “ō” i “uo” lītuojumu. Divskaņs “ō” palics par taidu kai simbolu 1929. godā apstyprynuotajim latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim, tautā sauktim par StrodaSkaiteit vaira »
Desmit Norberta Neikšānīša atzinis par dzeivi i mīlesteibu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Norberts Neikšānīts (eistajā vuordā Norberts Trepša, 1913–1972) beja latgalīšu rakstnīks i katuoļu gareidznīks. Dzims latgalīšu saimē Krīvejā, bet piec tāva smierts saime atsagrīzuse Latvejis teritorejā. Noberts ir vuicejīs Dagdā iSkaiteit vaira »
Internetā jauns resurss par latgalīšu volūdu
Latvīšu volūdys agentura sadarbeibā ar datorspecialistim izveiduojuse apjūmeigu elektronisku Latvīšu volūdys rūkysgruomotu valodasrokasgramata.lv. Tymā īkļauta ari apjūmeiga informaceja par latgalīšu rokstu volūdu. Elektroniskuo Latvīšu volūdys rūkysgruomota ir enciklopediska rakstura dorbs, informativs vuiceibu paleigleidzeklis latvīšuSkaiteit vaira »
Deveni interesanti fakti par latgalīšu volūdu
Roksta autors: portals lakuga.lv 1. Latgalīšu volūdys alfabetā ir par vīnu burtu vaira nakai latvīšu literaruos volūdys. Latgalīšu volūdys alfabetā ir 34 burti, bet latvīšu literaruos volūdys – 33. Latgalīšu alfabetā ir burts “y”, kuru izrunojSkaiteit vaira »
Sīvītis, “friendzone” i kino: latgalīšu dzeja 20. g. s. 20.–30. godūs
Roksta autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Volda stereotips, ka latgalīšu dzeja vysbīžuok ir: romantiski naiva, katūļticeibu slavynojūša ci didaktiska, komiska, smīkleiga ci taida, kas atbylst vuordam “humoristisks”. Bet vysūs laikūs ir bejuši autori, kasSkaiteit vaira »
Uzadreikstiešona raksteit latgaliski
Roksta autore: Ilga Šuplinska, nūvodvuiceibys nūrisis koordinatore Latgalīšu navaļstyskuos organizacejis sovā aicynuojumā 27. aprelī svinēt Latgolys kongresa dīnu i runuot latgaliski aicynuoja syuteit ari ituos dīnys pīredzis stuostus. Sajimti ir četri stuostejumi par ituos dīnys nūtykumimSkaiteit vaira »
Latgolys kongresa dīnys zeimē. Nūvodvuiceibys stuņdis latgaliski
Roksta autore: Ilga Šuplinska, Rēzeknis Tehnologeju akademejis profesore, vīna nu stunžu vadeituojom 1917. goda 27. aprelī Latgolys kongresā tyka pījemts viesturiskais lāmums par apsavīnuošonu ar Vydzemis i Kūrzemis latvīšim i pašnūteikšanuos tīseibom sovys volūdys (myusu dīnuSkaiteit vaira »
“Skrējīņs ap sevi un asi…” – Alberta Spoģa dzeja
Rokstu sagataveja: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Dzejnīks, publicists i filozofs Alberts Spogis itūgod sajēme Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā. Jis dzims 1924. goda 9. oktobrī Vuorkovys pogosta Bracišku solā, betSkaiteit vaira »
Rēzeknē aicynoj iz zibakceju “PA -runuosim, -raksteisim, -dūmuosim LATGALISKI”
27. aprelī, pīktdīņ, pi Rēzeknis Centraluos bibliotekys nūtiks Latgolys kongresa dīnai veļteita zibakceja, informej bibliotekys puorstuove Ruta Suseja. Zibakcejis “PA -runuosim, -raksteisim, -dūmuosim LATGALISKI” mierkis ir atguodynuot par svareigim Latgolys viesturis nūtykumim i izceļtSkaiteit vaira »


text:
Īsasuokūt jaunajam vuiceibu godam, Rēzeknis LgSC birojs na viņ suocs jaunus dorbus i projektus, bet i pabeidz īsuoktūs. Maijā beja aizsuokts projekts „Zynuot”, kas paredzieja naformalys apvuiceibys pa Rēzeknis nūvoda školom par vysu, kas nūteik apleik Latgolā i kas pi tuo “vaineigi”. Tai kai pavasarī Rēzeknis biroja komanda napaspēja izbraukuot paredzātuos školys, tod nu īsuoktū pabeigs oktobrī. Paredzēts apcīmuot Rykovys, Feimaņu i Gaigalovys pamatškolys, kai ari Maltys vydškolu. Pa vosoru asom uzjāmuši energeju i jaunys idejis, deļtam rudiņs izbraukumūs vuicēsimēs i izzynuosim aktualuokūs nūtykumus, īvārojamuokūs cylvākus vēļ cytaidā veidā. Kaidā? Tū nu redzēsit piec padareituo!
Lai myusim i jiusim ražeigs rudiņs!
Ingūna


text:
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
8. augustā Daugovpiļs teatra kolektivs sasatyka kasgadejā sezonys atkluošonys kūpsapuļcē, kab suoktu dorbu pi ituos sezonys jaunīstudiejumu. Kai informej teatra puorstuove Janīna Ivanova, jau novembrī pyrmizruodi pīdzeivuos ari īstudiejums latgalīšu volūdā – Nikolaja Gogoļa luga „Revidents”.
Itūreiz Daugovpiļs teatris sovu sezonu atkluos ar vīsizruodem Reigā. Septembrī VEF Kulturys pilī byus īspieja nūsavērt komedejis „Ekstrasensa cīņa” (3. septembrī) un „Hantele killeram” (4. septembrī), kai ari muziklu „Džeina Eira” (18. septembrī). Itūsezon Daugovpiļs teatris ari turpynuos aktivai pīsadaleit storptautiskūs festivalūs i jau septembrī dūsīs iz Boltkrīveju ar izruodi „Kazanova. Henrieta. Venēcija.”, sovukuort oktobrī iz Moskovu ar izruodi „Kailais karalis”.
2018./2019. goda sezonys pyrmuo pyrmizruode nūtiks 7. septembrī, kas byus Annys Brigaderis lugys īstudiejums „Raudupiete” teatra Eksperimentalajā zalā. Izruodis režisors ir Jurs Jonelis, titullūmuos: Kristīne Veinšteina i Vadims Bogdanovs.
Oktobrī pyrmū reizi Daugovpiļs teatrī gasteis režisore A. Korovkina nu Krīvejis i īstudēs te Aleksandra Ostrovska lugu „Negaiss” krīvu volūdā.
Novembrī skateituojus gaida pyrmizruode Nikolaja Gogoļa lugys „Revidents” īstudiejumam latgaliski Olega Šapošnikova režijā. Lugu Latgolys realejom adaptiejuse rakstneica i dramaturge Monika Zīle. Izruodē kūpā ar Daugovpiļs teatra akterim pīsadaleis ari Juoņs Jarāns i Roberto Meloni.
Turpynojūt tradiceju, decembra izskaņā Daugovpiļs teatrī paradzāts eipašs, svātkim veļteits Jaungoda koncerts.
Publicitatis karteite, autore Džeina Saulīte.


text:
Puika kalpo Dievam un velnam.
A. 710. 361. r. Rancāns, Rēzeknē.
Dzeivuoja vīns cylvāks ļūti nabogs, bet saime beja jam lela. Kotru godu tryuka maizes, tai ka gondreiž pa vysu pavasari vaiadzēja cīst bodu.
Tad vīnu reizi taidā gryutā laikā sadīunuoja jis sleicynuot sovus bārnus. Pajēme divi bārnus īlyka peitinē [pītene, grozs un aiznese uz upi sleicynuot. Īdams pa upes krostu, īraudzēja vacu veceli. Vecs suoka vaicuot vuorguļam : "Kū tu nes kerzē [kr., grozs]?"
Vuorguļs atbild, ka kalsus nas sleiynuotu. Tad vecs vēl vaicoj, bet otkon dzierd taidu pašu atbildi. Tik ka vecs trešu reiza pavaicuoja, tad tik vuorguļs pasacēja taisneibu. Vecs tūlaik lyka vnorgrrļam nest bārtus atpakaļ uz sātu, un ari pats reizē nūguoja uz vuorguIa muojom.
Īguojis satā, vecs līk vuorguļam dabuot nu cepļa syltas gaļas pusdīnem. Vuorguls veras uz veča, izplētis acs. Kur lai jis jem gaļi, ka jam jau sen ni kimūsa nav? Bet vecs attaisa cepli, un vuorguļs īrauga pylnu cepli vysaidu ēdīņu un maizes. Nūsabreinuojis nas vysu uz golda un pabaruoj vysus.
Tad vecs otkon soka uz vuorguĪa, lai jis īt uz klāvu [kūts] un nūkaun pašu tukluokū vērsi. Vuorguļs otkon dūmoj: vecs soka kaut pašu tukluokū vērsi, bet jam klāvā nav ni kūda ni tukla, tik vīna vīn gūtiņa. Tam laikam, radzādams jau. breinumu nav veča, īt uz klāvu un redz, ka pylns klāvs lūpu. Nūsaprīcoj vuorguļs un skrīn uz sātu pateikt večam. Bet vecs jam pīsoka, ka jis -- kai tik paliks jaunuokam dālam ostoņi godi - lai atsyuta tū dālu uz ja, un īdūd komūleiti dīgu, kurs valdamīs nūvess vuorguļa dālu uz veci. Vuorguls apsūlej večam vysu tū izpildīt. Tad vecs atsavasaļoj un aizīt sovu celi.
Puorīt ostoņi godi un vuorguļs syuta sovu dālu uz veci, īdūd dālam komūleiti un pasoka, kur komūleits velsīs, tur lai jis īt. Dāls pajem komūleiti un laižas ceļā. Par nazcik dīnom teik pi veča ,an palīk dzeivuot. Vecs atļaun vuorguļa dālam staiguot pa .ysim kambarim, tik vīn vīnā aizlīdz īt. Bet vuorguļa dāls nanūcīš un īīt aizIīgtā kambarī. Īguojis redz, ka stuov pi sīnas yudena trauks un spīgels. Vuorguļa dāls pajem un nūmozgoj sev rūkas un ari pats nūsamozgoi. Tamā pat breidī apbierst rūkas ar sudobru un moti ar zaltu.
Atīt vecs un redz, ka vuorguļa dāls napaklausēja juo, bet šū reizi jam pīdūd. Nūslauka sudobru nu rūku, zaltu uz golvas pamat, bet otkon naatļaun īt vīnā kambarī. Vuorguļa dāls kaidu laiku nūcīš, bet golu golā īīt otkon kambarī, kurā vecs naatļuove. Īguojis īrauga smuku vēzdini [vēzda, kūja], pajem jū un pacyloj. Tamā pat laikā atīt ari vecs uz šū kambari un soka uz vuorguļa dāla: "Kū tu padarēji? Tu apsyti ar šū vēzdini pus pasauļa. Tu manis naklausēji un es vairs navaru tevi pi sevis turēt. Ei, kur gribi!"
Tai vecs palaiž vuorguļa dālu un īdūd iam leidza treis sāklas.
Pīsaka, ka naītu par kolpu pi taida saiminīka, kuram byus malni sprūguoti moti, un ari kur paliks dzeivuot, lai tur pasēj šuos treis sāklas. Tad vecs apsīn vuorguļa dālam golvu ar drēbes gobolu, un līk sacīt tam, kas vaicuos, ka golva suop.
Tai vuorguļa dāls laižas otkon ceļā. Īdams sateik cylvāku, kurs grib jū pajemt par kolpu; bet vuorguļa dāls līk jam paruodīt sovus motus. Cylvāks nūjem capuri, un paruoda sovus malnūs sprūguotūs motus; tad vuorguļa dāls atbild: "Naīšu par kolpu, tuodēļ ka tev malni sprūguoti moti."
Tys cylvāks beja valns. Jis tyulen aizskrīn uz sovu sātu, izpervej motu cytā kruosā. sasukoj un otkon aizīt vuorguļa dālam prīškā. Un tai jis apmuonej vuorguļa dālu, un tys palīk pī valna par kolpu.
Jis tagad īguodoj par tuom saīklom, kuras īdeve vecs, un pasēj zemē. Par laiku izaug treis uobelneicas: vīna medzes [baltkrievu un poļu miedz, varš, ūtra sudobra, treša zalta. Tai dzeivoj kaidu laiku vuorguļa dāls pi valna. Bet vīnu reizi valns soka uz vuorguļa dāla : "Tev daīs īt kautīs ar lelu pulku, jo izvarēsi, tad tev moksuošu, a cytaiž dīneisi pi manis par velti."
Vuorgua dāls aizzadūmoj, ka jam by us izvarēt un īguodoi par uobelneicom. Nūīt, nūlaiž zoru nū pyrmuos uobelneicas, cārt par uobelneicu. Izskrīn nu uobelneicas zyrgs. Sāst uz zyrg: vuorguļa dāls un aizskrīn kautīs. Dabraucis pi tuos vītas, kur beja saeits, īrauga pulku ļaužu, bet te kai skrīn zyrgs, tai vysus sameida.
Tad vuorguļa dāls brauc laimeigs atpakaļ un natuoli nu sā tas palaiž zyrgu un pats īt pi vuortu, sateik jū valns un vaicoj : Voi tev lūbēs?"
" "Lūbēs [lobās, izdevās]," atbild vuorguļa dāls. Valns palīk dusmeigs un otkon syuta kautīs. Vuorguļa dāls ari taipat dabuoi zyrgu nu ūtras uobeļneicas, aizjuoj un taipat apsyt vysus.
Bet vēl na gols, valns syuta trešū reizi. Tys pats ari nūteik i trešū reizi. Tagad jau nav kū dareit, vaiag valnam moksuot vuorguļa dālam par dīneišonu. Bet vuorguļa dāls na munis, kai tik dabuoja nu valna naudas, tai tyulen laidēs prūjom. Lobu laiku staiguoia pa vysom molom, koleidz otrada sovu tāvu un tad palyka dzeivuot pi juo.


text:
Jau kaidu laiku socialajā vītnē “Facebook” latgalīšu vydā īcīneita lopa “Latgaļu vyspasauļa gudreibu olūts”, kurā kotru dīnu skaitami jūki, myusdīneigi ticiejumi i parunys latgalīšu volūdā. Kad dazynuotu kod i parkū radeita itei lopa, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji sasatyka ar lopys “Latgaļu vyspasauļa gudreibu olūts” radeituoju Arturu Doniku.
Sovu bierneibu Arturs Doniks pavadejs pi Rāznys azara, nu piečuok puorsaciels iz dzeivi Reigā. Sovā profesionalajā darbeibā jis paspiejs dareit celtnīka, radejis regulātuoja, bārmeņa i krūga apsorga dorbu. Arturam Donikam pīdar ari lela sporta atributikys i zynomu sportistu autografu kolekceja. Itūšaļt paraleli sovim kasdīnys dorbim Arturs Doniks kūpā ar sovim dūmubīdrim popularizej latgalīšu volūdu, uzturūt lopu “Latgaļu vyspasauļa gudreibu alūts” socialajā škārsteikla vītnē “Facebook”. Jis pastreipoj, ka latgaliski juoroksta koč voi ar klaidom, partū ka tik ar volūdys lītuošonu tū var saglobuot. Lopa “Latgaļu vyspasauļa gudreibu olūts” tyka radeita ar mierki popularizēt i saglobuot latgalīšu volūdu, i lītuotuoju vydā ir atzineigi nūvārtāta.
“Tys laikam varēja byut kaids 2012. – 2013. gods, kod es škārsteiklā, “Facebook”, lyku rokstus par viesturi, par volūdu, par tū, kū varēju raksteit pats,” stuosta Arturs Doniks. “Ka mes runojom par pošu suokumu, tod mums varbyut nabeja svareigs tys saturs, nu svareiga volūda, kab tys byutu latgaliski. Tik ar laiku tī materiali aizguoja taidi nūpītnuoki i dziļuoki ci smīkleiguoki. Prūtams, nabeja daudzi tūs aktivūs latgalīšu, kas kū na viņ dareja.”
Lopys “Latgaļu vyspasauļa gudreibu olūts” atteisteišonā Arturs Doniks suoce sasadorbuot ar Sergeju Čakānu i Armandu Muško. Kai izaruod, sasatikšona i īsapazeišona personeigi sekuoja tik godu piec komunikacejis i sadarbeibys suokšonys virtualajā vidē.
Tāpat Arturs Doniks dasoka, ka portalā “Facebook” apsaverama vēļ vīna lopa – “Latgaļu humors i dzeivis gudreibys”. “Mes dorbojamēs, kai prūtam,” soka Arturs Doniks. “Bet gaidom ari jaunuokū paaudzi i jaunuokūs čaļus, kas puorjims tū vysu i dareis tuoļuok.”


text:
Ceru, ka vosora Jiusim ir izadavuse, saule smaida i leits gluostej, sīns jau pyunē, buļbys jau zīd i vyspuor vyss īt nu rūkys. 🙂
Ka ni cytaiž, lai smaida dzaltoni moskviči i vyss kas cyts!
Pādejuos šaļts pīduovuojums. Spontanuos idejis. 🙂
Mežcīmā šūvokor dasu bals: sasatikšona ar dasom i pasiedeišonu. 🙂 Ap 18:00 ak jau.
Jem leidza sevi i gastiņci, a dasys i kropi nu mane (tuos, kas natyka apāstys 9. majā Tievanānu pavasarī). 🙂
Pi vīna ari nalela ideju tolka par Dzejis dīnu pasuokumim Reigā (i varbyut i Latgolā, ka sasataisom) ar nūvodu autoru pīsadaleišonu. Tū īprīkš organizēja Egita kūpā ar Vinetu, a Rakstnīku Savīneiba laipni radzātu organizejamu i iz prīšku. 🙂
Vaira informacejis par pasuokumu i nūpītnuoka sprīsšona byus piec nedelis, tok apsarunuot cyta storpā var i niu.
Vīns gudrys, a diveji jau enciklopedeja!
Datikšonu aprakstiejuse Egita:
juobrauc ar 14. voi 18. trolejbusu da golapunktam ci ar 21. autobusu da pīturai “Hipokrāta iela”, ci ar 40. autobusu da pīturai “Kvēles iela”.
Tys ir Dambjapurva azars, parosti jū var pazeit pec strūklakys pošā vydā (dažreiz jei nasadorboj).
1) Ja brauc ar trolejbusim:
juoīt taišni iz prīkšu pa īlu, pa kuru atbrauc nu centra – gar sorkonu ķīģeļu 12 stuovu kojom (medmuosu kojis), krustuojumā (starp privātmuojom) – ari taišni īkšā, tod nuokamajā krustuojumā (kur suokās zemis ceļš) – ari taišni, cikom īrauga azaru – krosta līneja nav tik gara, lai naatrostu latgalīšu boru
2) Ja brauc ar 21. autobusu:
juopuorīt puori īlai, taišni īkšā krustuojumā – starp privātmuojom – juoīt vysu laiku taišni, cikom īrauga azaru;
3) Ja brauc ar 40. autobusu:
nav juoīt puori īlai, bet tīši nu pīturys juoīt taišni pa mozu celeņu gar privātmuojom i jaunizcaltū daudzstuovini mežā īkšā, juoizīt cauri mežam i juoīrauga azars.
Ka kas, reit ari sasatikšona.
Trešdīņ (reit) vokorā nu 17:30 Tonis birojā projektu vokors: sadolom dorbus – pādejais laiks SIF organizeitajim NVO projektu (24. juļs) i kapacitatis ceļšonys (nazkurs augusts) konkursim i KKF 2. konkursam (termeņš 3. augusts)
Seviški gaideiti projektu vadeituoji, kuru sagataveitī projekti naīgiva atbolstu īprīkšejūs SIF, KKF, LRAA konkursūs. 🙂 Varbyut kuram ir ari kas jauns.
Ka ir kaida spolvaina ideja latgaliskom aktivitatem i esi gotovs juos paceļt i panest, vari sagatavēt projekta aprokstu i īsnīgt LgSC vuordā – apsajemūt vysu projekta vadeituoja atbiļdeibu.
LRAA pavasarī īsnīdzem 7 projektus i apmāram 440 gramus papeira. Ar pacīteibu i kliņts dryup. 🙂 Divi nu jim tyka pi atbolsta – izgleitojūši seminari Sibirī i ortografejis seminars Reigā.
Par pīmāru, pavasarī KKF laikam nu 4-5 LgSC snīgtūs projektu atbaļstēja “Atzolys” i latgalīšu rokstu volūdys kursus.
Tai ka dareišonys vaine.
Ilze


text:
Suomu volūda
Suomu volūda (suomen kiel) — vīna nu suomugru volūdu grupys volūdu, jei radneiga igauņu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru — norvegu, švedu i krīvu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei. Suomu volūda irā Suomejis Republikys i Europys Savīneibys oficialuo volūda. Suomu, igauņu, vengru i maļtīšu volūdys vīneiguos vaļstiskuos volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi indoeuropīšu volūdu saimis. Švedejā kasdīn suomiskai runoj 200 tyukstūšys ļauds i tei irā pīzeita kai minoriteta volūda. Taipoš suomiskai runoj Norvegejis pūstumūs, Finmarkys regionā, Krīvejis Federacejis Karelejis Republikā i Igaunejis pūstumūs.
Par suomu volūdys rokstiskūs volūdys aizsuocieju tur veiskupu Mikaelu Agrikolu (1508-1557).


text:
Nu 24. leidz 26. augustam iz svātkim aicynoj Viļakys nūvoda Upīte. Svātku programā gon sportiskys aktivitatis, gon izklaidis bārnim, gon ari Latvejis Nacionaluo teatra izruode.
24. augustā Styprūs skriejīņs, leidz 23. augustam komanda 4 cylvāku sastuovā juopīsoka pi Andra Slišāna. Sportiskajā aktivitatē sovus spākus varēs puorbaudeit skrīšonā, liekšonā, ruopuošonā, škieršļu jūslā, braukšonā ar sup dielim i peintbolā. Dīnys nūslāgumā byus bals kūpā ar grupu “Unknown Artist”.
25. augustā Bārnu dīna i izklaidis vysai saimei. 12.00 stuņdēs Dirty Deal Teatro izruode “Kā saule gadījās”, piečuok radūšuos darbneicys, pīpyušamuos atrakcejis, vokorā – Nakts traseite.
26. augustā svātku izskaņā Latvejis Nacionaluo teatra izruode “ART”. Komedejis aprokstā saceits: “Draudzeiba. Mīlesteiba. Humors. Muoksla. Smolka, cylvāku pietejūša luga par treis draugu attīceibom ar muokslu, sīvītem i cytam ar cytu, kurā piec ilguoka puortraukuma kai draugi sasateik treis kursabīdri –Ainārs Ančevskis, Mārtiņš Egliens i Egils Melbārdis.”


text:
Konspekts ci špikers
Latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumi (2007)
Skanis i burti
Vuorda suokumā roksta iu
Iubuļs, iudiņs, iudris
Aiz g, j, k roksta i voi iu
giva, jimt, kimūss; giut, jiura, kiuļs
Aiz č, r, š, ž roksta y voi yu
čyguons, čyvynuot, grybu, ryka, šys, šyvums, Žykars;
gryuds, šyut, žyužuot,
izjamūt gadīņus, kod nuokušajā ziļbē ir meikstynuotuoja skaņa
čivinēt, gribēt, riceņa, šivieja, žideņš
Meikstūs leidzskaņu burtus ģ, ķ, ļ, ņ roksta, kod aiz jūs ir a, ā, au, o, u, ū, uo
kuģa, Ķuzāns, ļaut, ņaudēt, dat. rūtaļom, pļuove, lok. Seiļūs
Leidzskaņu burtus nameikstynoj, kod aiz jūs ir e, ē, i, ī voi ei, ie, iu
saule, lēkt, likt, kugis, līkt, neit, lieni, kiula, šliukt
Lītvuordūs, kuri atvasynuoti nu darbeibys vuordu ar izskaņu –eit nanūteiksmē, izskanis –šona prīškā rokstoms –ei– (peļneit – peļneišona), atvasynuojumūs ar -jums -j- prīškā roksta -e- (nūsaceit – nūsacejums).
Lītvuordūs, kuri atvasynuoti nu darbeibys vuordu ar izskaņu –ēt nanūteiksmē, izskanis –šona prīškā rokstoms -ie– (meklēt – mekliešona), atvasynuojumūs ar -jums -j- prīškā roksta -ie- (meklēt – mekliejums).
Darbeibys vuords


text:
Pīduovojam vīnkuoršā tekstā raksteitus svareiguokūs latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumus i iz tim baļsteitus aizdavumus, kab pasatrenēt raksteit latgaliski. Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys atrūnamys ari bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” sagataveitajā pošvuiceibys materialā “Vuicīs raksteit latgaliski!”.
Pamats aizdavumim jimts nu 2007. godā LR Tīslītu ministrejis Vaļsts volūdys centra izdūtajim Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim. Dorbs latgalīšu rokstu volūdys normiešonā i sakuortuošonā turpynojās, tok suokums jau ir i deļkuo nasavuiceit jau tagad?
Kūpumā materialā īkļautys ostonis nūdarbeibys, kotru nu tom veļtejūt sovom temom. Teoreju papyldynoj praktiski aizdavumi i tim pīvīnuotuos atbiļdis, kas ļaus puorbaudeit, voi teoreja ir īsavuiceita pareizi.
1. NŪDARBEIBA
Latvīšu literarū volūdu i tuos sistemu mes asam vuicejušīs školā, deļtam daudz kur vīgluokai īguoduošanai tiks dūti saleidzynuojumi ar latvīšū literarū volūdu. Gon latgalīšu rokstu volūda, gon latvīšu literaruo volūda ir radnīceigys volūdys. Kotra volūda ir sistema — leidz ar tū, pamatojūtīs iz latvīšu volūdu, var saprast ari latgalīšu rokstu volūdys sakareibys. Pīvadumam, mes vysi zinim, ka latvīšu a latgalīšu volūdā puorsamej par o. Sistema dorbojās na tikai patskaņūs, bet ari cytur.
Skanis, burti i jūs raksteiba
Latgalīšu volūdā ir gondreiž vysys taidys pošys skanis kai latvīšu volūdā i tuos apzeimoj ar burtim a, ā, b, c, č, d, e, ē, f, g, ģ, h, i, y, ī, j, k, ķ, l, ļ, m, n, ņ, o, p, r, s, š, t, u, ū, v, z, ž i burtu savīnuojumim dz, dž.
Divskaņus roksta ar burtu savīnuojumim ai, au, ei, ie, iu, yu, ou, ui, uo.
Taitod golvonuo atškireiba — burts y, ar kū apzeimoj cītu i (kai krīvu volūdā ы).
Leidzskani izrunā ir cīti voi meikstynuoti.
Svareigi!
Leidzskaņu burtus nameikstynoj, kod aiz jūs ir e, ē, i, ī voi ei, ie, iu: saule, lēkt, likt, kugis, līkt, neit, lieni, kiula, šliukt.
Ituos skanis (e, ē, i, ī, ei, ie, iu) izrunā meikstynoj leidzskani, bet rokstūs tū naruoda. Vysūs cytūs gadīņūs, kod leidzskaņs runā ir meiksts i aiz jūs nav itūs skaņu (e, ē, i, ī, ei, ie, iu), roksta meikstū leidzskani: ļaut, ņaudēt, kuģa, ceļt, rūtaļa, bruoļs (bet bruoli), akmiņs (bet akmini), viļņs (bet viļni).
Taipat kai latvīšu volūdā, arī latgalīšu volūdā ir šaurais i plotais e, ē. Tikai latgalīšu rokstu volūdā plotū e bīži viņ jauc ar a. Zeme, zama, zjamja, zemja, zjame?
Kurs variants ir eistais? Kai saprast, kū raksteit?
Pyrmkuort, itūs skaņu izruna atsaškir. Pasoki skali latgaliski — “Zeme ir zemāk”. Vuordā “zamuok” (zemāk) ir teirs a, bet vuordā zeme — dreižuok cīši plots e. Taitod roksti e — zeme.
Ka labi zyni latvīšu literaruos volūdys izrunu, paleigā var īt latvīšu i latgalīšu skaņu puormaiņu zynuošonys.
Zinim, ka latvīšu plotais e latgalīšu volūdā puorsamej par a: ezers – azars, tēvs – tāvs.
Ka ir švuorbys, kaidu burtu raksteit, padūmoj, kaids e tymā pošā vuordā ir latvīšu volūdā. Ka plots, roksti a, ka šaurs — roksti e: egle, svece, es, depe (‘ķepa’).
Taipat ari var paleidzēt tys, kas jau īprīkš raksteits — e, ē (ari i, ī, ie, ei, iu) meikstynoj leidzskaņus, kas ir pyrma jūs. Vuordā zeme gon skaņa z, gon m teik izrunuota meikstai. Taitod tī “dorbojās” meikstynuotuojs e, kurs ari juonūruoda rokstūt.
Svareigi!
Nameikstynoj leidzskaņus ar burta j paleidzeibu — tū jau ir izdarejuši meikstynuoji patskani e, ē, i, ī, ei, ie, iu. Taitod napareizi: zjamja, svjacja, mjasj, dvjāsjaļa. Pareizi: zeme, svece, mes, dvēsele.
Atškireibā nu latvīšu literaruos volūdys latgalīšu rokstu volūdā rokstūs škir divskani uo i patskani o. Muola mola — ‘māla mala’.
(Pīļaunama ari divskaņa apzeimuošona ar ō, kai tai saucamajā vacajā raksteibā.)
Puorbaudi sevi!
Atzeimoj pareizū variantu!
Orā ir snīgs.
Uorā ir snīgs.
Uorā ir sņīgs.
Orā ir sņīgs.
Bruoļi kurynoj pļitu.
Bruoli kurynoj pļitu.
Bruoli kurynoj plitu.
Bruoļi kurynoj plitu.
Kuojis pošys ness iz sātu.
Kuojis pošys ņess iz sātu.
Kuojis pošys ņass iz sātu.
Kojis pošys ņess iz sātu.
Mes caļsimēs iz dorbu.
Mes celsimēs iz dorbu.
Mas ceļsimjās iz dorbu.
Mes ceļsimēs iz dorbu.
Eņgeļs radz eņģeli.
Engeļs radz engeli.
Eņģeļs radz eņģeļi.
Eņgeļs radz eņgeli.
Napļās agļis skujis.
Naplēs eglis skujis.
Naplēs egļis skujis.
Napļās aglis skujis.
Puorejuos nūdarbeibys meklej pošvuiceibys materialā Vuicīs raksteit latgaliski!, aizdavumu atbiļdis atrūnamys ite.


text:
Drycani »
Pyrmūreiz nūtiks Vyspasauļa drycanīšu saīts
Roksta autors: portals lakuga.lv 2018. goda 4. i 5. augustā Rēzeknis nūvoda Drycanūs pyrmūreiz nūtiks Vyspasauļa drycanīšu saīts “Es – drycanīts”, kura laikā byus īspieja īsaklauseit dzymtu i atmiņu stuostūs, apsavērt dažaidys izstuodis, padoncuotSkaiteit vaira »
Raidejums “Cytaidi latviskais” gastej pi Eriņu saimis
Latvejis Televizejis raidejums “Cytaidi latviskais” junī beja gostūs pi dzīsminīka, kulturys darbinīka i zemnīka Andra Eriņa saimis Rēzeknis nūvoda Drycānu pogostā. Eriņu i Andra muosys Anitys Vuorkalis saimis sasatikšonys īmaslys beja Andra mozdāla, meitysSkaiteit vaira »
“Maja vokorā atnuoc pi krysta…”
Ar itim Ontona Matvejāna dzīsmis vuordim Drycānu goreigūs dzīšmu ansamblis “Almus” aicynuoja dzīdūšūs draugu kolektivus, komponista rodus, leidzgaitnīkus i vītejūs drycānīšus iz komponista pīminis pasuokumu. Maja mieness nav ni O.Matvejāna dzimšonys, ni aizīšonys laiks,Skaiteit vaira »
Drycānūs teatris i bals
1. novembrī Drycānu kulturys nomā 19:00 gasteis Baļtinovys nūvoda dramatiskais teatris „Palādas” ar Danskovītis komedeju „Ontons i Anne”. Īeja 1,00 LVL/1,40 EUR. Piec teatra vokorā 22:00 bals „Lielā rudens balle”, muzicēs Kaspars Maks (Gulbene). Īeja 1,50 LVL/2,12 EUR.Skaiteit vaira »
Jem daleibu naformaluos apvuiceibuos „Latgolys bārni II”
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj jaunīšus iz naformalom apvuiceibom „Latgolys bārni II” par uzņiemiejdarbeibu nu 12.augutsa leidz 16. augustam Drycanu vydškolā. Ka esi 18-23 godus jauns i gribi 5 dīnys aktivi i lītdereigi pavadeit laiku arSkaiteit vaira »
Barona Gustava Manteifeļa pīminiešona Drycanu vydsškolā
Novembra beiguos Drycanu vydsškola sasaveikšēs iz Gustava Manteifeļa 180. dzymumdīnys atguoduošonu. Interesentu školys aktu zalā pīspītuoja daudzi. Nu projekcejis ekrana iz auditoreju nūsavierēs vysā sovā gūdeibā pats barons Gustops, tai tautā tics saukts GustavsSkaiteit vaira »
Drycanu pogostā pastateitys jaunys informativys zeimis
Jau ūtrū godu piec kuortys Drycanu kulturys noms veiksmeigi pīsadaleja VAS „Latvijas Hipotēku un zemes banka” klientu kluba „Mēs paši” reikuotajā projektu konkursā. Itūgod finansiali podturāts projekts „Drycanu pogosta kultuviesturiskuos pērlis”, kura mierkis bejaSkaiteit vaira »
Naceri iz romantiku. Raibīs Suņs / Ailis
Piec paguojušā goda nūgalē izguojušā debejis stuostu kruojuma ”Pyrma syltī”, Raibīs Suņs niu struodoj pi jaunu tekstu tapšonys. Pošu reizi pīzaviersīs garstuostim, bet rauga rakstēt ari ailis. Īspieja paskaitēt dažys, kū jis itūgod skaitiejaSkaiteit vaira »
Dzejis dīnu pasuocīņs Drycanu vydsškolā
17. septembrī, sekojūt Dzejis dīnu tradicejai Latvejā, sovu Dzejis dīnu svieteja ari Drycanu vydsškola. Drycanūs dzeju i par dzeju runuoja latgaliski, ari muzykys rytmā i video veidūlā, jo vydsškolā gasteja jaunuo, atraktivuo ailineica ZaigaSkaiteit vaira »
Šudiņ Dzejis dīna Drycanūs!
Šudiņ, 17. septembrī 14:00 Rēzeknis nūvoda Drycanu vydsškolā byus Dzejis dīnom veļteits literari muzykals pasuokums. Latvejā aktivi nūteik dažaidi dzejis dīnu pasuokumi i šudiņ gostūs aicynoj Drycanu vydsškola. Literari muzykalajā pasuokumā pīsadaleis latgalīšu melanholiskaisSkaiteit vaira »
Drycanūs niu ir jauns sporta zals
1. septembrī Rēzeknis nūvoda Drycanu vydsškolā par prīcu školānim, školuotuojim i vītejim ļaudim tyka atdareits jauns sporta zals. Sporta zala atkluošonā pīsadaleja školys školāni i školuotuoji, pogosta ļauds, kai ari gosti nu tyvuokom i tuoļuokom vītom.Skaiteit vaira »
Rēzeknis i Viļānu nūvodi svieteis 11. Gruomotu svātkus
24. augustā ar dažaidom nūtikšonom jau nu 9:30 reitā Rēzeknis nūvoda Drycanūs byus Rēzeknis i Viļānu nūvodu 11. Gruomotu svātki. Gruomotu svātku laikā interesentim byus vareiba na viņ nūpierkt gruomotys, nu ari pīsadaleit diskusejuos,Skaiteit vaira »
Drycanu vydsškolys SPORTA ZALA atdareišonys svātki
1.septembrī 11.00 stuņdēs Rēzeknis nūvoda Drycanu pogosta puorvaļde i Drycanu vydsškolys kolektivs īlyudz iz SPORTA ZALA atdareišonys svātkim. Pasuocīnī teik aicynuoti pīsadaleit LR Izgleiteibys i zynuotnis ministrs Roberts Ķīlis i LR Zemkūpeibys ministre LaimdotaSkaiteit vaira »
Es i latgalīšu literatura / Raibuo Suņa dīnroksts
Pādejā laikā rezonanse sacalta ap literaturu. Vīni prosa Vaļsts Kulturkapitala fonda naudys, kab literaturu atbaļsteitu i jei pastuovātu. Ūtri vīnkuorši taipat – kas vyspuor ir literatura. Kas vyspuor ir taida literaturkritika. Ka latvīšu literaturuSkaiteit vaira »


text:
Latgalīši izdavuši puosoku gruomotu par krīzi
Par speiti krīzei bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”, kurā apkūpotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku lečiešonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu, myusu dīnu jaunīšu raksteitī stuosti ar laimeigom beigom.
Gruomotā sūpluok Dīvam, smutam, zalta putynam, veiksmis blusai i gudrajam zyrgam par puosoku tālim palykuši i Aija Kinca, Gatis Suhoveckis, Māris Grigaļs, Ivars Gūdmaņs, Mihaels Šūmahers (Michael Schumacher), i Ministru prezidents, krīze i pat Latvejis hokeja fani.
Puosoku gruomotys atsīšona Reigā nūtiks itū pīktdiņ, 27. majā, 12:45 stuņdēs Strieļnīku īlā 9, gruzinu veina veikalā “JasaCAFE”, dreiž piec tam, kod sābrūs, Strieļnīku īlā 4, sovu gruomatu “Kai Latveja tyka puori finanšu krīzei” (“Kā Latvija pārvarēja finanšu krīzi”) prezentēs Ministru prezidents Valdis Dombrovskis i storptautisku atzineibu īgivušais ekonomists Anders Aslunds, a Rēzeknē ar gruomotu varēs īsapazeit pyrmūdiņ, 30. majā 16:00 stuņdēs Atbreivuošonys alejā 90, Rēzeknis Augstškolā LgSC organizeituos Latgalīšu piecpušdīnis laikā.
Stuosti par krīzi i juos puorvariešonu ir tik puosokys. Vysys puosokys ir stuosti par krīzi.
Puosokuos kai i dzeivē varūnim saīt puordzeivuot vysaidys krīzis – vacuma pūsmu i psihologiskuos, ekonomiskuos i attīceibu krīzis, tok puosoku varūni, puorvarūt napatikšonys, teik stypruoki i atdzymst jaunā, lobuokā veidā.
„Stypruok par ekonomiskū krīzi cārt viņ goreiguo krīze. Gruomota roduos, kab pasasmītu par krīzi, kab bādai paruodeitu juos vītu. Kotra puosoka ir stuosts par krīzi. Puosokuos vyss ir kai dzeivē: suokumā vyss brīsmeigi, pa vydu daudz dorba, a beiguos vyss otkon ir labi. Kab nabejs lelūs bādu, ni trešais tāva dāls pedeleits, ni buorineite naizītu nu sātys i myužam palyktu duraki. Tok vysys puosokys ir par krīzis puorvariešonu. Vysom puosokom ir laimeigys beigys,” stuosta gruomotys redaktore Ilze Sperga.
Gruomotā īlyktī literarī i viesturiskī teksti, padūmi i 20. g. s. pyrmajā pusē radeituo publicistika ir aicynuojums apsazynuot sovys saknis, seņču gudreibu i pajimt jū leidza globalizātajā pasaulī. Krīzis īt i aizīt. Teksti palīk.
Gruomota „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” sastuov nu septeņu atsevišku burtneicu, kas sasītys saineitī ar eistu sovetskūs laiku papeira stiči. Kotrai burtneicai ir sovs vuoks i satura ruodeituojs. Vysi teksti skaitami latgalīšu rokstu volūdā. Vīnaidojūt raksteibu atbylstūši myusu laika ortografejis normom, īspieju rūbežuos saglobuoti kai attīceiguo laika raksteibys styls i leksika, tai individualī raksteibys principi i izlūkšņu īpatneibys.
Pyrmajuos divejuos burtneicuos apkūpuotys latgalīšu tautys puosokys, kas salaseitys 19. i 20. g. s., trešajā i catūrtajā Marijis Andžānis, Fraņča Trasuna, Naaizmierstulis, Ontona Slišāna, Valentina Lukaševiča, Joņa Ryučāna un citu latgalīšu autoru literaruos puosokys, pīktajā – myusdīnu bārnu i jaunīšu stuosti ar laimeigom beiguom, kas nu vysys Latvejis salaseiti sadarbeibā ar LNB Bārnu literaturys centru, sastajā – 20. godu symta suokuma latgalīšu presis roksti par krīzi i myusu dīnu anekdoti par Latveju i politikim, septeitajā – fragmenti nu latgalīšu rūkroksta literaturys radzamuokus viersyunis Andryva Jūrdža kruojuma „Vysaidu zuoļu gruomota”.
Gruomotys „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” izdeviejs ir bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Idejis autoris Marita Papiņa i Ilze Sperga. Gruomotys vuoka dizaina autors Aldis Aleks. Itei puosoku gruomota ir bejuse kai tolka, kur rūku dalics na vīns viņ cylvāks, tai aplīcynojūt, ka kūpā puorvarama i krīze. Izdūšonu finansiejs Vaļsts Kulturkapitala fonds.


text:
30. novembrī iz tradicionalū sasatikšonu vysus grybātuojus aicynoj literari muzykaluo nūtikšona “Andrejdīna”, kurei ir Rēzeknis Tehnologeju akademejis (īprīšk Rēzeknis Augstškolys) tradiceja. Pyrmū reizi Andrejdīna brauks gostūs iz Lūznovys muižu, viestej informaceja muižys sātyslopā.
Ituo goda Andrejdīnā byus raudzeišona sasatikt ar Fraņci Kempu i jam veļteituo romana “Aizlauztais spaits” raksteituojim Sandru Ūdri i Juoni Ryučānu, taipat byus kūpeiga īsavieršona DVD “Viļakys ticiejumi”, kuruo prezentaceja nūtyka tikū Viļakā, i “Senī omoti Dagdā”.
Tradicionali naiztikt ari bez literaturys i muzykys. Tekstus itūgod izdzeivuos Anna Rancāne, Raibīs, Betija Berga, Ineta Atpile-Jugane, Anita Mileika, Guntis Rasims, Līveja Liepdruviete, Inga Kaļva, Ligeja Purinaša, Māreite Krasnobaja, Meldra Gailāne, Māreite Slišāne, Leiga Čevere i gosti nu Pleskovys Vaļsts universitatis. Taipat muzicēs muokslinīku radūšuo apvīneiba “Rūnas”.
Andrejdīna Lūznovā byus ari simbolisks 9. Storptautyskuos latgalistikys konfereņcis pyrmuos dīnys nūslāgums. Konfereņce itūgod 30. i 1. decembrī nūtiks Rēzeknē. Andrejdīnys interesentim ir vareiba da 28. novembra, rokstūt ilga13@inbox.lv, dasaceit vītu autobusā Rēzekne–Lūznova–Rēzekne.
Andrejdīnys tradiceja tuolaika Rēzeknis Augstškolā pīdzymuse 1998. godā. Niu folklorys tradiceju, literaru i muzykalu prīcu pylnuo Andrejdīna nu vīteja mārūga nūtikšonys ir klivuse par dažaidu paaudžu, redzīņu i puorlīceibu sasatikšonys vītu i vīnuotuoju. Nu 2003. goda kasgods nūteik jaunūs ailinīku i muziķu konkurss par Andrejdīnys goda bolvu – Uoksta capuri, kurū ir sovulaik sajiemuši latgalīšu literaturys rynduos labi zynomī Raibīs, Valentins Lukaševičs, Iveta Ratinīka, Karonhisake, Līga Seiksta i cyti. Kotrys Andrejdīnys naatjemama daļa ir kaidys gruomotys voi diska prezentaceja – ari itys gods nabyus izjāmums.
Nūtikšonu finansiali podtur:
- Kulturys ministreja, projekts Latvejis vaļsts symtu godim “Latgales kongresam 100”, projektu eistynoj Rēzeknis Tehnologeju akademeja;
- Latgalīšu Kulturys bīdreiba, Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programys projekts “Franča Kempa 140 gadu atceres pasākumi”;
- Izgleiteibys i zynuotnis ministreja, projekts “Novadmācība”, projektu eistynoj Rēzeknis Tehnologeju akademeja.
Karteņa: Anita Austvika (momenti.lv)


text:
Pīktdinī, treispadsmitejā, nūtyka storpnūvodu sacenseibys volejbolā meitinem, kur pīsadaliejās Zylupis vydsškolys, Ludzys ģimnazejis, Ludzys 2. vydsškolys i myusu Kuorsovys vydsškolys komandys.
Pyrmejā spielī gona puorlīcynūši ar 2:0(25:14 i 25:16) tyka apspieleitys paguošuo goda sudraba laureatis – zylupītis, tod ari Ludzys 2.vsk tyka vinneitys ar 2:0(25:18 i 25:23). Finalā pretī stuojās pādejūs godu čempione – Ludzys ģimnāzeja. Spiele kai eistā finalā – pyrmū setu myusejuos dīzgon drūši kontrolieja, bet beiguos gondreiž izlaide puorsvoru, uzvarūt ar 27:25. Ūtrejā setā pazaruodieja nūgurums i tuo rezultatā daudz napīspīstu kliudu – zaudeits sets ar 18:25 i prīkšā zalta sets. Īsuoka myusejuos stresaini, nūnuokūt zaudeituojūs ar 0:4. Minotis puortraukumā meitinis sasanieme i peic tuo uzreiz veice 8:2 izruovīni, puornamūt iniciativu i nūvadūt spieli leidz nervozai, bet skaistai uzvarai!
Kuorsovys vydsškolys meitinis apguoze vysus muoņticeigūs malnuos pīktdinis zababonus, pīruodūt, ka ari veiksme stuov kluot stypruokīm!
Atguodynuosim, ka paguojušejā godā, itaidā pat konkurencī, myusu komanda palyka 3. vītā. Komandā spielieja: Faina Dobrovoļska (C), Jolanta Probuka, Egita Potaša, Agita, Potaša, Katrīna Ločmele, Sabīne Žukovska, Sofija Ločmele i Ilze Nagle.
Treners Jurs Vuorkaļs.


text:
Leidzeigī roksti:Latgalīšu daņči DaugovpilīTematiskais vokors DaugovpilīLa-La-Dra 12.decembrīLatgalīši i globalizacejaLatvija – Latgola: Es asu Tu – Tu esi Es
Zīma īt pa celi i pavasars vys vaira i vaira suoc sevi pīteikt. Daugovpilī tradicionalūs čaja vokorus niu nūmaineis tematiskī vokori, kurūs nu eipašajim gostim varēs giut kaidu ideju, stimulu, dūmubīdrus jaunim dorbim pavasarī voi vosorā. Tū, Kaidys ir myusu īspiejis labi dzeivuot Latgolā, ja “ekonomiskuo krize” turpinuosīs bezgaleigi, variesi uzzynuot i daleitīs sovā pīredzē […]
Jau vairuokus godus vīna nu bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” tradicejom ir muzykali literarī pasuokumi “La-La-Dra” jeb “Latgalīts Latgalīšam Draugs” voi “Latgalīts Latvīšam Draugs”. 😉 Pasuokums ir ceļojūšs i leidz šam aicynuojs muzykantus, literatus i klauseituojus sasatikt dažaiduos Latgolys vītuos – Rēzeknē, Dagdā, Vuorkovā, Daugovpilī – i Reigā. Šūnedeļ, 3. Adventa svātdīnē 16.00 latgalīšu muzikali literarais […]
25.novembrī Daugovpilī studenti tykuos ar eipašū gostu – ailinīku Juoni Ryučānu. Pasuokuma tema vysnūtaļ nūpītna – globalizacejis bubuļs i latgalīši, kuri molti godu symtim iļgi i ari niule daudzi davušīs iz cytom zemem. Kai saceit juosoka – optmismam nav pamata, bet vysod jau var dastuot molā i pasavērt, kaidys ir īspiejis, kai sovā, latgalīšu i […]
Ir laiks, kod ļauds jiut Vaļsts svātku nūskaņuos i pat sabīdriskais transports izrūtuos ar sorkon-bolt-sorkonajim karūdzenim, i Daugovpilī jau aiz laika sadagtys Zīmyssvātkim atbylstūšys gaismu virtenis pi 18.novembra īlys laternom… 16. oktobrī „Latgolys Studentu centra” Daugovpiļs birojs aicynuoja iz tematiskū vokoru „Latvija – Latgola: es asu tu – tu esi es”, kurš veļteits Latvejis Vaļsts […]
Jau par tradiceju Daugovpiļs birojā klivuši studentu čaja vokori. Kotru nedeli sasatikšona i čaja dzeršona teik papyldynuota ar kaidu latgalīšu jaunuos kulturys pīdevu. Oktobrī vadmotivs ir muzyka. Leidz šam beja īspieja tiktīs ar muzykantu Edgaru – klauseitīs i dzīduot leidza, vērtīs latgalīšu jaunuos muzykys i muokslys festivala “Muzykys Skrytuļs” 2006.goda koncertīrokstus. Oktobra piedejā čaja vokorā […]
Daugovpiļs LgSC birojā turpynojās trešdīņu čaja vokoru tradiceja. Itamā nedeļā eipašais gosts Edgars ar gitāru, deļ tuo na tikai dzersim čaju, bet ari sadzīduosim. Vālams leidza jimt skaneigu bolsu i cytus muzykys instrumentus (ka ir). 😉 Paļdis Katjai par zeimiejumu! 🙂 Leidzeigī roksti:28. oktobrī čaja vokors DaugovpilīMuzyka i sarunys ar Artūru Uškānu kopejneicā “SĀTA”Latgalīšu daņči […]
Kurš eistyns students studeju godūs nav raudzejs tikt iz sātu/pasuokumu/pi draugim/ceļojumā ar stopim? Kur braukšona tī i stuosti. Ka ir stuosti, nav kū sveci turēt zam skreinis – juosadola i juostuosta leidzeigi dūmojūšim jaunīšim! 🙂 Latgalīšu studenti ar sovim stopstuostim daleisīs Daugovpilī: Trešdiņ, 21. aprelī 16.00 Stopiešonys stuostu vokorā “Tik nasoki mamai…” Daugovpiļs Universitatis jaunuo […]


text:
Rokstu sagataveja: Māris Justs, Inga Čekša-Ratniece, žurnals “A12”
Šosejis Daugovpiļs–Rēzekne pūsmā pi Jaunaglyunys garombrauciejus pīsaista sāta, kuramā ražoj i tiergoj sīru. I vēļ ainovā itei sāta ir eipaša ar gaumeigim kūkgrīzumim.
Saimisteibys pyrmsuokumi datejami 20. godu symta 30. godūs, kod saiminīka Jura Lubuona vactāvs izcēle dzeivojamū āku ar kūšim lūgu kūkgrīzumim i izveiduoja saimisteibu. Niulenejī saiminīki 90. godūs atsagrīze Rībeņu nūvodā i suoce muojražuošonu.
Lideja i Jurs Lubuoni nūlēme i atjaunuoja dzeivuojamuos sātys vysus 13 lūgus – ar autentiskom kūka kvarbatkom. Arhitekts Pēteris Blūms, kurs vīnā nu “A12“ interveju itaidus lūgus ar dekorim nūsauce par ledejom, nūviertēja saiminīku īguļdejumu i īsaceja ari kruosuojumu, kab garuok sasaglobuotu arhitekturys i amatnīceibys montuojums. Tai kai saimisteibā sevkurs var īsaguoduot gordū rībenīšu sīru, vīnlaiceigi ir īspieja apsavērt i īsajust tradicionalā latgaliskā lauku ainovā.
Roksts sagataveits sadarbeibā ar portalu lakuga.lv ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta līdzekļu projektā “Robežlīnijas”.


text:
Sataisieju diplomus jaunīšu rodūšūs dorbu konkursa daleibnīkim i lobuokūs dorbu autorim. Iz šmuka dzaltona papeira. Saguoja loba čupeņa gols golā. Dorbi raksteiti latgalīšu, latvīšu i krīvu volūduos. Lobi dorbi. Maņ patyka, cylvāki tūmār vēļ dūmoj, cer, tic, ir. Cylvāki jau nu cytys paaudzis, jaunī.
Nūkavieju gon viļcīni, cikom paraleli dorba dzelys, LgSC padareišonys i vēļ itys. Tok vys jau kai nabejs. Mož ar autobusu. Ituos pādejuos nedelis kai pa teļa syudim, dorba kai eļnis, dzeivis kai drozofilai.
Reit Rēzeknē Vuolyudzāni. Jau 9 tī juobyut. Niu dūmoju – palikt par nakti sātā i nu reita braukt ar mašynu voi raudzeit palikt par nakti pi kaida Rēzeknē i praleli vēl sabeidēt kaidys nabejs dzelys dorbim, idejom, projektim. Tai i dūmoju – dzeivuot voi izdzeivuot. Voi asu vysurguojiejs tanks i dorbu monstrys voi tūmār tikai cylvāks, kurs gryb sasabučuot ar suneiti i pagulēt sovā gultā.
Pareit Rēzeknis KN Boņuka bolvys pasnīgšona. Naticieju, ka Guntis itū paviļks. Laikam atroda paleigus i sevī gona spāka, laika, trokuma. Partū ka laika beja tik moz. Iz cytu godu juosuoc jau niule dūmuot. Lai nasaīt komuošonuos pādejā šaļtī. Par naudom tai i natyku gudra. Voi kuo vajag dagūši voi tikai vajadzeišonys piec. Voi vīnkuorši kuortejuo sprostuo nasapratne, ka A navar pīzvaneit B, a C naatbiļd B laiceigai i B padūmoj, ka mož eistyn nikuo navajag, ka jau navajag.
Lai byutu kai byudams, beidzūt ir pavasars. Sylts, sauleite. I es asu tikai cylvāks ar īsnom i kuosu, tok šaļtim na nu ituo pasauļa.
Ilze


text:
Svātdīņ, 25. februarī, Latgolys viestnīceibys GORS Muokslys galarejā atkluos izstuodi “Francisks un Frančeska“ – tymā sasatiks Latgolys muokslinīka Franciska Varslavāna i juo mozmeitys, gleznuotuojis Frančeskys Kirkis dorbi. Izstuode byus simboliska muokslinīku sasatikšona, jo dzeivē jim tys nabeja lamts.
Francisks Varslavāns (1899–1949) skaitoms par pyrmū i vīnu nu īvārojamuokojim Latgolys gleznīceibys puorstuovim. Juo dzeivis godi sakryta ar Latvejis naatkareibys īgiušonys laiku, kas radeja ari pyrmūs lobvieleigūs apstuokļus tam, kab rostūs i atsateisteitu Latgolys inteligence. Lai ari relativi eiss, Franciska Varslavāna myužs ir uorkuorteigi pīsuotynuots gon rodūšuos dzeivis, gon personeigūs pīdzeivuojumu ziņā. Muokslinīka intensivuos dzeivis guojums dūd jam romantiskuo diekaiņa tālu i padora par vīnu nu interesantuokajom muokslys viesturis figurom na tikai Latgolys, bet ari Latvejis kontekstā. Vaira par F. Varslavāna dzeivis guojumu i radūšū darbeibu var skaiteit Santys Mičulis rokstā “Latgolys gleznuotuojs Francisks Varslavāns”.
Izstuodis apmaklātuojim byus reša vareiba apsavērt F. Varslavāna izcyluokuos kompozicejis – “Mūķene”, “Krucifisks” i “Ormanis” nu Latvejis Nacionaluo muokslys muzeja kruojuma, kai ari cytys gleznys i skicis.
Frančeska Kirke (1953) izstuodei atlasejuse sovys pādejā desmitgadē radeituos kompozicejis “Apokalipses jātnieki un konfeti”, “Citas debesis”, “Venēra un komiksu meitene.”, “Vilema Kalfa un Endija Vorhola tikšanās”. Sev rakstureigā manīrē muokslineica roda pazeistamu muokslinīku gleznu atkuortuojumus, kurus papyldynoj ar myusu dīnu patārātuoju sabīdreibai ploši pīlītuotom vizualom zeimem, ikonom ci simboliskom, zeimeigom i labi pazeistamom detaļom.
Izstuodi atkluos 25. februarī 14.30 stuņdēs Latgolys viestnīceibā GORS, tei bez moksys byus apsaverama leidz 22. apreļam.