text:
Izsludynuota vierteibu dasaceišona Nacionalajam namaterialuo kulturys montuojuma sarokstam
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latvejis Nacionalais kulturys centrs (LNKC) izsludynuojs kasgadejū dasacejumu padūšonu Nacionalajam namaterialuo kulturys montuojuma (NKM) sarokstam. Iz prīšku itys process nūtiks elektroniski, dasokūt namaterialuo kulturys montuojuma vierteibys jaunajā škārsteikla vītnē nematerialakultura.lv. Dasacejumu padūšonys termeņš – ituo gods 15. juņs, viestej informaceja LNKC i NKM sātyslopuos.
“Itū vītni asam gaidejuši nu Nacionaluo namaterialuos kulturys montuojuma saroksta tapšonys suoku 2017. godā,” stuosta LNKC Namaterialuo kulturys montuojuma eksperte Gita Lancere. “Cīš nūpītnai struoduojom pi tuo, kab dasacejumu sagataveišonys i padūšonys process vītnē byutu saleidzynūši vīnkuoršs i tehniski skaidri strukturāts, kab dasaceituoji raksteišonys gaitā varātu ārtai sajimt ekspertu konsultaceju.”
Izsludynuota klauseituoju dasasaceišona diveju seminaru cyklam “Nemateriālā kultūras mantojuma ilgtspējības nodrošināšana – starptautiskie un nacionālie saraksti; projektu rakstīšanas pieredze, prakse, idejas”, kas nūtiks ituogods 29. aprīlī i 7. majā tīšsaistē, platformā “Zoom”. Dasasaceišona seminarim elektroniski da 25. apreļa LNKC sātyslopā. 29. aprelī 10.00–14.00 stuņdēs tīšsaistis seminarā par lobū praksi NKM saglobuošonā i piecteceibys nūdrūsynuošonā, par sadarbeibu i jaunim izaicynuojumim seminarā stuosteis: UNESCO Latvejis Nacionaluos komisejis generalsekretare Baiba Moļņika i UNESCO Latvejis Nacionaluos komisejis konsultante Ieva Švarca, Latvejis Nacionaluo kulturys centra namaterialuo kulturys montuojuma eksperte Gita Lancere, bīdreibys “CultureLab” vadeituoja Ilona Asare i bīdreibys “Skaņumāja” vadeituoja Sandra Lipska. Seminarā 7. majā 10.00–14.10 eipaša viereiba tiks veļteita projektu raksteišonys praktiskajai pīredzei. Pīsadaleis: Latvejis Nacionaluo kulturys centra direktore Signe Pujāte, Siguldys nūvoda kulturys centra “Siguldas devons” vadeituoja Jolanta Borīte, Drabešu muižys Omotu sātys i Tradicionaluo kulturys iniciativu centra “KasTe” vadeituoja Inese Roze, folklorys zynuotneica, Tautys muzykantu bīdreibys vadeituoja Iveta Dukaļska.
Nacionalajā NKM sarokstā kasgods teik īkļauti elementi, kas NKM lykuma izpratnē ir vaļsts aizsorgojamys vierteibys. Jūs tikšonai sarokstā ir plašs attīceiguos kūpīnys atbolsts i leidzdaleiba. Pošlaik sarokstā īkļauti 24 elementi, nu jūs 8 vierteibys ir nu Latgolys: saļmu dzīduošona Zīmeļlatgolā (2017), dzīduošona pusbolsā (2017), Latgolys bubyna spēlis tradiceja (2017), saļmu dzīduošona Vabalis i Leiksnys pogostūs (2017), Upītis kulturtelpa (2018), maja dzīduošona pi krysta Dagdys nūvoda Ondrupinis i Škaunis pogostūs (2019), maja dzīduošona pi krysta Jaunovys Marijis gūdam Zīmeļlatgolā (2020), stykla pyušonys omota prasme Leivuonā (2020). Sarokstam padūtūs dasacejumus izviertej NKM padūme, pīaicynojūt ekspertus.
“Namaterialais kulturys montuojums ir zynuošonys, prasmis i paražys, kū nūdūdam nu paaudzis paaudzē, nu meistara muocekļam, tai saglobojūt iz prīšku. Itei iniciativa ir aktuala vysā pasaulī, partū ka myusdīnu globalizacejis laikā cylvākim ir svareigi saglobuot sovu identitati i pastreipuot sovys kulturys unikalitati,” soka G. Lancere.


c: text/html

text:
Vaļdis sēde, diskusejis, plani i rezultati
31. janvarī LgSC Reigys birojā sasatyka jaunuo 2012. goda LgSC vaļde. Sēdis laikā tyka īvālāts jaunuos vaļdis prīšksādātuojs, juo vītnīks, sadaleiti puorejī dorba pīnuokumi, kai ari apsprīsti cyti svareigi ar LgSC darbeibu saisteiti vaicuojumi.
Kai jau zynoms, bīdru kūpsapuļcis laikā Rēzeknē tyka īvālāta jaunuo LgSC vaļde: Ilze Bojāre, Dagneja Bramane, Vineta Vilcāne, Juoņs Papeņš i Raitis Tučs. Aktivi diskutejūt par LgSC vaļdis prīšksādātuoja pīnuokumim, dorba specifiku i izvierzeitū kandidatu redziejumu par sovu īguļdejumu, pyldūt itū pīnuokumu, aizkluotā bolsuojumā par prīšksādātuoju tyka īvālāts leidzšinejais LgSC vadeituojs Raitis Tučs, bet juo vītnīka pīnuokumus piļdeis Dagneja Bramane.
Taipat tyka sadaleiti pīnuokumi puorejim vaļdis lūceklim: pi atteisteibys projektim struoduos Vineta, par īkšejū komunikaceju atbiļdēs Dagneja i Ilze, bet par publiskajom attīceibom – Juoņs i Vineta.
Sēdis laikā par Reigys biroja vadeituoju tyka apstyprynuota Kristīne Prokratniece, planavuots, ka dreiž Reigys birojs puorsaceļ iz jaunom telpom (piečuok byus precizuoka informaceja). Rēzeknis biroja vadeituoja pīnuokumus turpynoj piļdeit Diāna Miščenko, bet Daugpilī ‒ Zaiga Lāce.
Kai vīna nu 2012. goda LgSC prioritatem teik izvierzeita sadarbeibys i komunikacejis veicynuošona bīdreibys īkšīnē i informacejis snīgšona iz uoru.
Sēdis laikā vēļ tyka apskateiti vaicuojumi par sadarbeibys partnerim, idejis projektim i pasuokumu plans 2012. godam. Lai vysus mierķus veiksmeigi sasnīgtu, vaļde apsajāmuse ceņteigai struoduot i īsaisteit puorejūs bīdrus gon pasuokumu organiziešonā, gon projektu raksteišonā i realiziešonā, kai ari lobpruot uzklauseitu bīdru i cytu interesentu īsacejumus veiksmeigai LgSC darbeibai jaunajā dorba cielīnī.
Teikamēs pavysam dreiž cytuos sapuļcēs, diskusejuos, pasuokumūs i kasdīnā!
Ar sveicīni,

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
1. A. 1360. 1535. VI. P i l i p j o n o k s A s ū n ā.
Dzeivova saiminīks ar saimineicu, pi jūs bije div kolpy i kolpyuņa, a bārnu pi jūs nikaida nabije. Da saimineicai staigova draugs, kolpy itū zynova, a saiminīks vysu laiku nazynova. Vīnu raizi saiminīks runova ar kolpu: "Kū tja byutu izdareit, kap jū kai nibejs nūkārt, itū puisi?"
Kolpy stuostēje: "Mjas jau seņ gribjājam nu saiminīka īt pa ceļi, aļi vysu laiku gadējom. Myus saimineica vysu laiku barova ar kaulaņim un tuos gaļis kur apād?"
"As itū zynu," stuostēje saiminīks. "As vysu laiku nu bucys iežu kuopustus, a jius itū navarit."
"Mu, lobi as itū lītu izdareišu."
Kolps ar saiminīku sarunova, kai na lobuok izdareit. Kolps sacēja: "Tu, saiminīk, aj uz teiruma struoduot, a as atsyuteišu tī sovu draugu."
Saiminīka nabeje sātā, kolps sasazenova ar sovu draugu. Saimineica tja vysa kū cap i vuorej, gaida vīsa. Kolps itū vysu; nūsavjāra. Pamanīje, ka jau īguoja ustobā saimineicys draugs. Par nalelu laiku atguo nazkaids cylvāks da simineicei i prasīje, kur saiminīks. Tymā laikā izskrā nu ustobys nazkaids puissv, i taišņi pi trepis ustobys viersā. Svešyis cylvāks sacēje : "Man saiminīks puordjavja pokolys, as zynu, kur juos jira, i as juos pajemšu."
Saimineica nikuo nasacēje. Svešyis cylvāks nūguoja da sātai, a kolps nūkuopja uz ustobys. Atsavjāra vysapleik, nikur nikuo nasaradzījs, jis saprūt, ka nikur cytur navar byut, kai tikai skreinī ar pokolys.
Jaščiku kolps aizsyta, nūsvīdja nu ustobys zjamī, tad jū tal syzdams i dauzeidams īlyka rotūs i brauc. Braucja jis braucja dabrauc da tyltam i soka: "Tylts to na cīts, aļi moža ar Dīva paleigu puorbraukšu."
Tei šei por tyltu puorbraucja, brauc jis brauc - dabrauc jis da upjai i soka: "Upja to dziļa, aļi moža kai nibejs ar Dīva paleiga puorbraukšu."
Tai šai par upi jis puorbraucja, i jaščiku aizmjārcjā, aļi vjāl nikuo. Tam puišam, kuryis sjādjā jaščikā, jau palyka bais, jis dūmova, ka jam i gols. Dabraucja kolps da azara, i soka: "Azars to dziļš, aļi moža ar Dīva paleigu kai nibejs puorbraukšu!"
Jaščikā atsasaucja: "Voi tu mani jau gribi nūsleicynuot?"
"Kur tu tja patyki?" sacīje kolps.
"As tjav atdūšu vysu sovu naudu, tikai izlaid mani uorā."
"As tevi izlaisšu, aļi kab tu vairuok nastaiguotim da munai saimineicai."
"Nikod vairuok naīšu."
Kolps atdarīje jaščiku, i izlaidja jū uorā. Tys jam īdjavja pīcpadsmit rubļi i nūguoja da sātai. Kolps pokolys īsvīdja azarā, i brauc da sātai. Saiminīkam jis atdjavja naudu, saiminīks i jam par tū īdjavja pīcus rubļus i bije cīš prīcīgs par kolpa gudreibu. Lelu laiku saimineica barova cīš lobi, a tod vjāl, nazkai suoka dūt tikai kauļeņus. Kolps vjāl sasarunova ar saiminīku pataisēt kū nibejs. Kolps pamanēje, ka jau gosts vjāl jira pi saimineicys atguojis, jis tyuleit īt ustobā, gosts nu ustobys uorā i nazkur nomā izgaisa. Kolps īraudzīje, ka jis kubolā, i kubolu aizdarīje, i pots, īguojis ustobā sacīje saimineicai, ka sabninīks pasacīje braukt z skaļvi. Kolps tū kubolu, kurā beja aizspīsts gosts, ar vyss ūglis suoka vuoļuot, kap kai nibejs īlikt rotūs. Kolps jū vad vjāl pa vyss tuos vītys, kur pyrmū raizi, i davad da azara. Dabraucis jis soka, ka ūglis, jau možen īsuokušys djagat, vajaga juos drusku pamjārcjāt. Gosts atsasaucja: "Mož aļi tu mani gribi nūsleicynuot?"
"Tu sacēji, ka vairuok naisi, a kuo tu vjāļ atguoji?"
Gostam nikuo runuot, jis bažījuos i ņrasējuos saceidams : "Vairuok nikod naīšu, as tjav atdūšu pādējūs desmit rubļu, tikai palaidi mani dzeivu."
Kolps jū izlaidja, a pats atbraucja da sātai. Saiminīkam jis pastuostīje, kai jis padarīje i atdjavja jam naudu. Saiminīks i kolpam vjāj īdjavja pīcus rubļus. Lelu laiku vys bije lobi, saimineica barova cīš lobi, visi kolpi i pots saiminīks bije cīš prīcīgs. Tod vīnu raizi nazkai saiminīka nabije sātā, kolps pamanīje, ka ustobā z golda guļ nazkaida capura. Kū jam tagad padareit? Zam vokora i saiminīks atbrauc, kolps jam pastuostīje kas par lītu: "Klus, saiminīk, as zynu lobu lītu."
Vokorā saimineica kolpam pakluo vītu nazkur aiz cepļa, i sacīje z kolpa, lai īt gulātu. Kolps sacīje : "Man tī korsts, as šudiņ atsaguļšu kur nibejs cytur."
Pi lūga bije saimineicys gulta, kolps tymā i īkrita. Saimineica jū dzyna pa ceļi, aļi saiminīks pascīje, lai guļ. Kolps apvylka snuotiņi i guļ. Par nascik garu laiku nazkas syt lūgā. Kolps atdarīje lūgu i īlaidja jū ustobā, tai kai bije tymss, nikuo navarēja radzāt. Vīss atsaguluos ar kolpu, i suoka kū tī runuot. Kolps izvylka nazi, i atgrīzja jam cackys (dzimumu organus), gosts suoka klīgt, i izskrā uorā par lūgu.
Kolps nikuo nasacīje, z reita pīsacjeļīs jis pastuostīje saiminīkam, kai jis padarīje. Saimineica manīje, ka nazkas nūticss. Reitā agri jei lūpus izdzyna gonūs. Tī saimineica izdzierda, ka juos draugs cīš navasals. Atguoja da sātai, jei dūmova izcjapt kū nabejs, i nūīt apsavjārtīs. Kolps pamanīje, ka saimineica nazkū caps, jis meiklī īlyka gosta cackys. Saimineica izcjapa pluocini, i nūguoja da draugam. Iguoja jei, padavja jam pluocini, a jis nikuo i runuot nagribjāja. Draugs sacīje : "Paruod mjāli."
Saimineica jam paruodīje mjāli, jis pajāmja ar nazi i atgrīzja. Saimineica suoka burbuļuot. Jei burbuļuodama skrā da sātai. Kolps cīš nūsabeida i dūmova, ka jam byus nalabi, jis sasalasīje i nu saiminīka pa ceļi. Tai saiminīks palyka ar sovu saimineicu, kurai bej atgrīzta mjāļa.


text:
Kas nu muzykys latgaliski itūgod tics da leluokuo pasauļa muzykys foruma?
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Tikū Portugalē nūsaslēdzs leluokais pasauļa muzykys forums WOMEX, kurymā jau 17. reizi Latvejis etnomuzykys nūzaris muzikim beja pastateits ari Latvejis stends, kurū organizej Latvejis Muzykys informacejis centrs (LMIC). Nav pagaisuse ari tradiceja eipaši muzykys forumam, sasadorbojūt ar nacionalū īrokstu kompaneju “Skani”, gataveit etniskuos muzykys izlasi “Native Music. Traditional/Folk/World-music Latvia” – tamā vysod ir ari kaids latgaliski skonūšs gobols.
Saleidzynojūt vys ar pārnejā godā izguojušū etniskuos muzykys izlasi, juosoka, ka itūgod ar Latgolu saisteitu skaņdorbu ir cīši moz – viņ diveji i obeji jau dzierdāti itūvosor tradicionaluos kulturys centra “Lauska” izdūtajā etnomuzykys izlasē “Sviests 9”: tī ir apvīneibys “Folk7” dorbs “Vonogu dancs”, kura autors ir Edgars Kārklis, i “TKP (Tā kā pērn)” latgaliski i lībīšu volūdā īdzīduotuo dzīsme “Suņi”, kuru sataisejuši Ēriks Zeps i Julgī Stalte. Sekojūt leidza ari procesim etniskajā i folklorys muzykā latgaliski, juosoka, ka tys vysā obejkivi paruoda, ka itūgod cikom latgaliski dzīdūšī muziki i apvīneibys varbyut i nav cik aktivi, koč nav i tai, ka tradicionaluos muzykys izdavumi itūgod nabyutu izguojuši, bet puornūvadnīki itūreiz sovom programom mozuok izalasejuši latgalīšu dzīšmu. Kūpā izlasē ir 12 dažaidu muziķu, grupu i apvīneibu 20 skaņdorbu, kurī topuši pādejā laikā i veidoj ituo breiža Latvejis etnomuzykys ainu – tī ir kai jau seņ zynomi izpiļdeituoji, tai ari nūsaceiti debitanti: “Saucējas”, “Tautumeitas”, “Iļģi”, “Jōra”, “Auļi”, “Kalnejas”, Katrīna Dimanta, “Very Cool People”, “Zari” i cyti.
Izlasi vysod papyldynoj ari informativs buklets ar muzykys apvīneibu aprokstim, taipat tū kotru godu var uztvert kai taidu ituos šaļts etniskuos muzykys aktualitašu kūpsavylkumu i katalogu. Bukletā ir ari muzykys apvīneibu kontakti, kai ari informaceja par ar tradicionalū muzyku saisteitom organizacejom Latvejā i ari 12 itai muzkys nišai pīdarūšu Latvejis muzykys festivalu saroksts, tymā kai vīneigais nu Latgolys pasaruoda ari Bolvu nūvoda Upītē nūteikūšais storptautyskais folklorys festivals “Lipa kust”.
Itei izlase pasauļa muzykys forumam WOMEX, kurs nūteik jau gondreiž 30 godu i kurymā sasateik tyvai pi treis tyukstūšu muziķu, izdevieju, producentu, muzykys žurnalistu, festivalu organizātuoju i cytu muzykys industrejis puorstuovu nu vysa pasauļa, stendā kolpoj kai Latvejis vizitkarte. Muzykys izlasis koncepcejis autore etnomuzykologe Lauma Bērza par izlasi stuosta: “Muzykys izlasē, kū vadam iz itū forumu, gribim paruodeit Latvejis etniskuos muzykys skotivis aktualitatis. Pādejā dekadē itamā sferā ir bejs daudz eksperimentu, veidojušīs i nūsastyprynuojuši apakšvierzīni. Ir grupys, kas struodoj ilgi i produktivi, ir rodūšī instrumentalisti, kurī sekoj leidza skanis tehnologeju atteisteibai i vaicoj jaunu skaniejumu myusu kūpeigajam montuojumam i jaunradei, kū tys īdvasmoj. Tys ir cīši skaists myusu etniskuos muzykys kūka augšonys process.”
Latvejis etniskuos muzykys izlasi “Native. Music. Traditional/Folk/World-music Latvia” var nūsaklauseit ari muzykys straumiešonys vītnē “Spotify”, bet vaira izzynuot var nacionaluos īrokstu kompanejis “Skani” sātyslopā ITE. Oficialais izlasis izīšonys laiks teik atzeimāts kai pats novembra suokums.


text:
Izalauzšonys ustoba, īrokstu studeja, kopeja grauzdātova, multimedialys ekspozicejis i festivali – tei ir atsevišku likvidātūs školu Latgolā – Upītē, Leņdžūs i Lūznovā – jaunuo dzeive. Jau vairuokus godus Latvejis izgleiteibys sistemys optimizacejis dīnys parādā vīns nu suopeiguokūs punktu ir školu likvidaceja. Ari 2022. goda plāns kūpā ir reorganizēt 50 dažaida veida izgleiteibys īstuodis, nu kurūs 25 školys pīdzeivuos sliegšonu voi apvīnuošonu. Latgolā itymā godā teik slāgtys pīcys školys.
Itys lāmums īrosts roda vairuokus vaicuojumus kai par tū, kū dareit ar školys sātom, tai ari, kai tys ītekmej vītejū kūpīnu i vītys atteisteibu, nu nareši taišni školys likvidaceja ir pyrmais atspierīņs vītys transformacejā.
Itūreiz pīduovojam sarunu festivalā LAMPA itūgod organizātū diskuseju “Paļdis nūvodam, ka aizslēdze školu!” īpasazeistūt ar treis Latgolā slāgtūs školu “dzeivisstuostim” – kai tuos dabuojušys cytu izmontuošonys veidu i tykušys par vītejuos kūpīnys jaunajim centrim. Itūs stuostu mierkis ir īdvesmuot ari cytys Latvejis regionu vītys, kuruos skuorušys školu likvidaceja, dūmuot, radeit i meklēt veidus, kai skumais lāmums var reideit pozitivys puormainis.
Taipat skaidrojam, kai slāgtūs školys sātu “īdzeivynuošonys” procesu var atteisteit, pauotrynuot voi ari nūbremzēt pošvaļdeiba.
Sarunā pīsadola bīdreibys “Upītes jaunīšu folkloras kūpa” vadeituojs Andris Slišāns, KUUP kopeja grauzdātovys saiminīks Oskars Maculevičs, Rēzeknis nūvoda Lūznovys muižys puorvaļdneica Iveta Balčūne i Ludzys nūvoda dūmis prīšksādātuoja vītineica Ināra Silicka.
Diskuseju sarunu festivalā LAMPA Ciesīs organizēja Latvejis Radejis Latgolys studeja, bīdreiba “LgSC” i latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Gruomotys “Mēs visi esam gūstekņi” attaiseišonys pasuokums
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
8. oktobrī 15.00 stuņdēs Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks gruomotys “Mēs visi esam gūstekņi” attaisiešona, informej Latgolys Kulturviesturis muzeja specialists kulturviesturis vaicuojumūs Kaspars Strods.
Desmitem godu Ūtrais pasauļa kars palics par vīnu nu vysvairuok apsprīstastūs viesturis pūsmu daudzuos pasauļa vaļstīs. Ari Baļtejis vaļstu, tūstorp Latvejis, kontekstā itys militarais konflikts pamatuoti teik pīzeits par ašņainuokū i gryutuokū paguotnis periodu, par kuru vys vēļ ir daudz naatbiļdātu vaicuojumu. Vīna nu vysvaira cītušūs kategoreju beja i nacistiskuos Vuocejis, i Padūmu Savīneibys militarajūs formiejumūs dīnūšī karaveiri, i lela daļa nu jūs guoja būjā na viņ militaruos sadūrsmēs, tok ari teikūt pretinīku giustā.
Ūtruo pasauļa kara laikā ari Latvejis teritorejā tyka tyukstūšom padūmu karagiustekņu, daudzim tei beja pādejuo dzeivis “pīturvīta”. Vīns nu jūs beja Sorkonuos armejis 41. strieļnīku korpusa 177. strieļnīku divizejis 502. strieļnīku pulka karaveirs farmaceits Aleksandrs Orehovs (1917–?), kurs 1941. goda 7. oktobrī palyka par vīnu nu Rēzeknē izveiduotuos karagiustekņu nūmetnis “Stalag 347”īslūdzeitūs. Jau nu pyrmūs nacistiskuos Vuocejis i Padūmu Savīneibys kara dīnu A. Orehovs raksteja dīnysgruomotu, kur atspīgelēja na viņ ceinis frontē, tok ari kasdīnys dzeivi Rēzeknis karagiustekņu nūmetnē.
Pasuokuma laikā Latvejis Zynuotnis padūmis projektā “Pārvērtējot bezvalstiskumu: Pretošanās un kolaborācija Latvijā Otrā pasaules kara laikā” ar publisku lekceju “Kolaborācija un pretošanās Otrajā pasaules karā: sociālā atmiņa un politiskā aizmiršana Latvijā” uzastuos socialuos atminis pietnīks Dr. sc. comm. Mārtiņš Kaprāns. Latgolys Kulturviesturis muzeja viesturnīks Kaspars Strods īpazeistynuos ar karagiustekņu nūmetnis “Stalag 347” viesturi i īsavērs Aleksandra Orehova dīnysgruomotys puslopuos. Apmaklātuoji varēs nūsavērt režisora Askolda Saulīša dokumentalū eisfilmu ““Dievs, Tava zeme deg” Otrais pasaules karš un Latvijas okupācija (1939–1945)” (2018).
Pasuokumā pi izdevnīceibys “Latvijas Mediji” puorstuovim byus vareiba īsaguoduot gruomotu “Mēs visi esam gūstekņi” par izdevieja cenom. Īeja pasuokumā breiva, ar dereigim Covid-19 vakcinacejis i puorslymuošonys sertifikatim i paruodūt personu aplīcynūšu dokumentu.


text:
Grupu “Borowa Mc” 2004. gadā izveidoja trīs draugi no Rēzeknes nūvoda Maltys, bet 2005. godā grupys sastuovā beja Aigars Runčis, Ingars Gusāns i Guntra Kuzmina-Jukna, kuru izpiļdeituo dzīsme ar tik popularuos latgalīšu dzīsmis motivu “Vysskaistuokajai meitinei” klive par absolutu Latvejis muzykys hitu, uzvarūt aptaujā “Muzikālā Banka” i dabojūt nagaideiti lobus rezultatus ari cytūs topūs i bolvuos. Dzīsme vēļ arviņ ir vīna nu popularuokūs myusdīnu latgalīšu muzykys kompocizeju.
NOMINANTI:
Atis Auzāns i Oranžais koris “Kur gaismeņa”
Bez PVN “Nazynu”
Inga i Normunds “Vuolyudzeite”
Patrioti.lg “Dzeiveite”


text:
Petrine – Pītera i Puovula dīna
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Agruok latgalīšu tradicejuos Pītera i Puovula dīna 29. junī beja tik nūzeimeiga, ka jamā atsaturēja nu kaida fiziska dorba, par gūdu itim svātajim apustulim daudzuos Latgolys bazneicuos turēja 40 stuņžu atlaidu mišus. Ļauds piec bazneicys ļustējuos tiergūs i zaļumballēs, lyka goldā čymynu sīrus i maizeitis, vāzis ar pļovu pučem. Ari poguonu tradicejuos tei ir bejuse vīna nu nūzeimeigūs Pārkiuņa dīnu.
Piec Pītera dīnys – jauns zemnīka dorbu cielīņs
Piec Pītera dīnys vārušīs, kaids byus turpmuokais laiks: ka dzagiuze beiguse kiukuot ap Pītera dīnu (parosti ap Juoņa dīnu), tod gaidejuši sylta rudiņa; ka Pītera dīnā leist, tod leis da Annys dīnys. A sauss juļs sūlej izadavušu sīna laiku.
“Juoneits nese sīra kuli,/ Pīters zuoļu vazumeņu” – sīna saguoduošona zemnīkim beja golvonais dorbs vosorā piec Pītera dīnys. Tys praseja daudz fiziska spāka, aiz laika sataupeja ar kalorejom i ūlboltumvīlom boguotu puortyku – kyupynuotu cyukys gaļu, svīstu, ūlys, sakaltātus sīrus. Puiši pļuove, sīvys ar gruobekļu kuotim vuolūs sakrytušū zuoli vīnmiereigi izuordeja, apgrūzūt dīnā pa treis reizis. Leluoku pīpyuli praseja sīna īvuokšona nu applyustūšu teritoreju: sīna kasiejis zuoli izkruove iz zoru nasteņom i aizvylka iz sausuoku vītu. Piec apkaļšonys iz zemis sīnu nasvīde kaudzēs, a salyka vādynuošonai zuordūs, kū sauce ari par vuortim, stogu, žeperi, žebierkli i tml.
Vēļ leluoka muociešona beja vazuma sakraušona, par vazuma taiseituoju izalaseja cylvāku ar lobu simetrejis izjiutu – padūtūs sīna kliepus vajadzēja sakuortuot vazumā tik samiereigi, lai tys nanūsasvārtu iz vīnu pusi, lai puorbraucīņūs sīns naizakaiseitu. Lai škiunī sīns napalātu i pelis nataiseitu midziņus, ceņtēs veikt kaidus ritualus, pīmāram, škiuņa zīmeļu koktā nūlyka akmini, kuru apmeizs saimys pyrmdzymtais voi pedeleits. Ari īnest sīna pyrmū kliepi uzticēja saimis pyrmajam voi pādejam bārnam.
Sv. apustuļs Pīters – Dabasu atslāgu turātuojs
Piec pāvesta Honorija III (1216–1227) nūvieliejuma, Latgolai vajadzēja sauktīs par sv. Pītera zemi (Terra Petrina). Bet veiskups Aļberts ir īsacejs i aizstuoviejs Muoris zemis vuordu – Terra Mariana, partū ka Muorys kults ir bejs popularuoks tautā.
Sv. Pīters, dzymtajā vuordā Seimaņs (ap 1–ap 67), nūsadorbuoja ar zvejnīceibu i beja preciejīs, bet jis palyka par vīnu nu divpadsmit Jezus Kristus muocekļu. Beibelē jis atsakluoj kai dreiza i nasavaļdeita rakstura cylvāks – Jezus aresta šaļtī Seimaņs izruove zūbynu, lai aizstuovātu Kristu, piec dažu stuņžu jis treis reizis aizalīdze, ka ir saisteits ar Jezu, bet jis ari pyrmais īguoja Kristus kopā.
Kristus izaraudzeja Seimani par sovu vītnīku iz zemis (pyrmū Rūmys pāvestu), nūsaukdams par Pīteri, kas nūzeimoj kliņti, iz kurys Kristus izcēle sovu Bazneicu. Ar simboliskajīm Dabasu atslāgim Pīteram Jezus deve varu par eļnis vuortim – kū sv. Pīters sasīn viers zemis, tys sasīts ari dabasūs; kū jis atraisa viers zemis, tys atsaraisa ari dabasūs.
Pēc Kristus augšanceļšonuos apustuļs Pīters, sludynuodams kristīteibu, apceļuoja na viņ Svātū zemi, tok ari Sireju, Zīmeļafriku i Spāneju. Jis izveiduoja Jeruzalemis kristīšu kūpīnu i palyka par pyrmū Rūmys veiskupu. Imperatora Nerona, kurs suoce kristīšu vojuošonys, vaļdeišonys laikā Pīters lobpruoteigi atsadeve tīsys rūkuos i tyka systs krystā ar golvu iz leju. Svātais Pīters teik gūdynuots kai Rūmys, pāvestu, zvejnīku, myurnīku, akmiņkaļu, lūdātuoju, kaļvu, atsliedznīku i stuņdinīku meistaru aizbiļdnis.
Sv. apustuļs Puovuls
29. junī atzeimoj ari sv. Puovula dīnu, tok juoatzeist, ka juo vuords palics sv. Pītera ānā. Sv. Puovuls, dzymtajā vuordā Sauls nu Tarsys (ap 5–ap 67), suokumā beja kristīšu pretinīks. Jis struoduoja rūmīšu vaļdeibā i vadeja kristīšu vojuošonys (arestēja i nūgalynuoja) myusdīnu Izraelys teritorejā i juos apleicīnē. Reiz, dūdūtīs iz Damasku vojuot kristīšus, Sauls redzēja vizeju ar Jezu, kurs jam saceja: “Saul, Saul, parkū tu Mani vojoj?” Tai Kristus īnaidnīks palyka par dedzeigu kristticeibys sludynuotuoju. Tai kai jis radikali maineja sovus uzskotus, jis ari radikali puormeja sovu vuordu par apostolu Puovulu.
Latgolys Pīteri i Puovuli
Latgolys īvārojamuokī Pīteri ir dzīsminīks, publicists, zemnīku tīseibu aizstuovs Miglinīks, goreidznīks, folklorists Smeļters, goreidznīks, dramaturgs Apšinīks, goreidznīks, rakstnīks, volūdnīks i filozofs Strods, filozofs Laizāns, dzejnīks Jurciņš, grafiks Gleizdāns, kulturviesturnīks, publicists i muokslys kritiks profesors Zeile, Latgalīšu Rakstnīceibys muzeja izveiduotuojs Luocs, keramiki Ušpeļs i Gailums, kulturys i sabīdryskais darbinīks Keišs.
Nu Latgolys Puovulu pruotā īt politiks Laizāns, a vairuok ar Puovulu sasastūpam kai literaru tālu. 19. g. s. vydā deļ latgalīšu zemnīku Jezupa Macileviča praktiskūs padūmu gruomotā “Pawujciejszona un wyssajdi sposobi diel’ ziemniku łatwiszu” (1850) pasaruoda Pōvuls Zeiza, kurs zyna kū i kai.
A vāluoka laika latgalīšu publicistikā i literaturā Pōvuleņš ir bārna tāls. Sabīdreiba da dūmojūšuo Boņuka vēļ nav izauguse, 20.–30. godu bārna ideals ir vysod i vysur paklauseigs, naivi uzaticūšs pīaugušajim. Gadejumūs, kod jis taids nav, didaktiskūs stuosteņūs i luguos teik pastreipuota styngruos rūkys vajadzeiba.
Tai P. Stroda lugā “Pōvuleņš” (1928) atkluots, kaidu pūstu nas bārna lutynuošona, žurnalūs “Katōļu Dzeive” i “Sauleite” didaktiskūs stuosteņūs ir idealī Pōvuleni, kai “Mozais apostols”, “Pōvuleņš un grāku syudzeišona”. Anekdotēs kai neitrals bārna tāls ari pasaruoda Pōvuleņš. Interesanti, ka Stalina žņaugtajā Padūmu Savīneibā izdūtajā latgalīšu laikrokstā “Taisneiba” rokstā par varūni Pavliku Morozovu jis ari teik saukts par Povuleņu (1937, nr. 80). 13 godus vacais puika beja padūmu propagandys glorificāts mūceklis, kuru nūgalynuoja poša saime par tū, ka jis varys īstuodem nūdeve sovu tāvu.
Padūmu jaunatnis dīna
Kod latgalīšu avīzis trimdā vys pa laikam atguodynoj par Pītera i Puovula dīnys svieteišonu, padūmu Latgolys rajona i republikys avīzis, lai aizmāztu “vacuos” parašys, drukoj rokstus par juņa pādejā svātdīnē atzeimuojamū Padūmu jaunatnis dīnu. Trimdinīku sašutums par tū, izskaņ ari “Breivōs Europas” raidejumūs:
“1948. goda 7. februarī dzimtinē tyka īvasti jauni svātki – Padūmu jaunōtnes dīna. Tei ir nūlykta Pītera un Pōvula dīnā. Sakarā ar šū dīnu Padūmu vaļdeiba īvad jaunas izspīsšonas: jaunīšim, kam nav komjaunatnes nūpalnu, ir jōīt kolhozūs ceļt ražeibu, komjaunīši turpretim izpylda vagaru pīnōkumus un vyngrynojās sovu tautīšu denuncēšonā un nūdeveibā.
Dōrgō jaunōtne dzimtinē! Esit sovu tāvu un seņču cīneigi un izavairit nu vysim judaša dorbim! Jaunōtnes dīna ir saisteita ari ar nazkaidu tur pylngadeibas diplomu voi aplīceibu izsnēgšonu. Saprūtams, jums ir jōīgyust dažaidi dokumenti, kas dzeivē ir vajadzeigi, bet stōvēt molā nu kotra boļševiku teatra un oriškeibom ir ikvīna krītna tautīša svātōkais pīnōkums.” (“Latgaļu darbeibas dokumentacija”, 1963, 77)


text:
Veikals
Ite zīduošonys platformā-veikalā voluda.lv var atbaļsteit kaidu Latgalīšu kulturys kusteibys “Volūda” (bīdreibys “LgSC”) dorbu voi nūpierkt tuos izdūtuos gruomotys voi suvenirus.
Zīduošonys platforma-veikals ir vīna nu projekta “Bīdreibys “LgSC” kapacitatis styprynuošona piļsūniskuos sabīdreibys i īdzeivuotuoju leidzdaleibys veicynuošonai i tūs interešu puorstuoveibai Latgolys regionā” aktivitašu. Projekts tyka eistynuots nu 2021. gods 1. maja da 2022. gods 31. oktobra i sajiems atbolstu Aktivūs īdzeivuotuoju fonda kapacitatis projektu konkursā. Projekta finansātuojs ir Islande, Lihtenšteina i Norvegeja.
.


text:
Ondrupinis tautys noma folklorys kūpa SOVVAĻNĪKI
2013. goda novembra beiguos Ondrupinis Tautys nomā nūtyka folklorys kūpys “Sovvaļnīki” i jūs muzykys draugu koncerts, piec kura tyka prezentēts ari “Sovvaļnīku” pyrmais albums.
“Latgolys Producentu Grupys” sagataveitajā albumā apkūpuotys folklorys kūpys pīcu godu darbeibys laika 18 popularuokuos dzīsmis.
“Sovvaļnīku” dzīsmis vysbīžuok skaniejušys vysaidūs Dagdys nūvoda pasuokumūs, kai ari tikšonuos reizēs ar nūvoda apceļuotuojim (parosti Ondrupinis muzejā “Ondrupinis lauku sāta”). Taipat foklorys kūpa pīsadalejuse Baļtejis jiurys tautu kulturys festivalā Dīnvydzvīdrejā, Latgolys kulturys dīnuos Sanktpīterburgā i cytur.


text:
Luisa Kerola gruomotys tulkuojums latgalīšu volūdā. 2012. gadā Rēzeknis Tehnologeju akademejis profesori Ilgu Šuplinsku uzrunuojs Aberdinys universitatis profesors Deriks Maklurs, kurs pīduovuojs iztulkuot Kerola gruomotu latgaliski par gūdu tuos izīšonys 150 godu jubilejai. Breivpruoteigu gruomotys tulkuojumu taisejušys Evika Muizniece i Iveta Seņkāne. Latgalīšu gruomotys verseja ir unikala ar tū, ka piec kotrys nūdalis teik pīduovuota interaktivuo daļa, kurymā atlaseitys spēlis, kuruos varātu spēlēt gruomotys skaiteituoji.
NOMINANTI:
Anita Ločmele (Danskovīte), lugu izlase “Komedejas “Ontans i Anne””
Anita Mileika, dzejas kruojums “mūžīgā nepārtikusī stirna”
Dzejis i foto albums “Latgales sirdspuksti”
Latvīšu volūdys izlūkšņu audio paraugu izdavums “Viena zeme, vieni ļaudis, nav vienāda valodiņa”


text:
Pasuokuma “Satiec savu meistaru 2021” aktivitatis Latgolā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Itūgod 3., 4. i 5. septembrī Latvejā jau treispadsmytū reizi nūtiks pasuokums “Satiec savu meistaru!” Itamuos dīnuos, īvārojūt vaļstī nūsaceitūs epidemiologiskuos drūšeibys nūsacejumus, 97 vītuos byus vareiba satikt vairuok nakai 150 vysaidus omota meistarus, viestej pasuokuma sātyslopa.
“Satiec savu meistaru!” ir 2009. godā īsuoktuos Tradicionalūs prasmu školys turpynuojums. Jau ūtrū godu pasuokums nūtiks rudinī. 2020. godā vairuok kai 104 vītuos muocekļus pi seve aicynuoja tautys lītiškuos muokslys meistari, stuostnīki, teicieji i muzykanti i pasuokumu apmeklēja vaira kai 3000 interesenti. Ituo projekta byuteiba ir viesteit plašuokai sabīdreibai par cylvāku, par juo zynuošonom i prasmem, kas teik saglobuotys i puormontuotys nu paaudzis paaudzē.
Augšdaugovys nūvoda Vyšku pogosta Špoģu Muzykys i muokslys školā 4. septembrī 10.00–13.00 stuņdēs Tautys lītiškuos muokslys studeja “Pūpoli” pīduovoj nalelu dekorativu aksesuaru peišonu. Maksimalais apmaklātuoju skaits – 6. Meistari: Maija Kivleniece, Biruta Salceviča, Virgija Trubača, Anna Gundega, Ingrīda Mileika, Rumualda Putāne. Informaceja: Maija Kivleniece, t.: 29754582, e-posts: kamenemaija@inbox.lv.
Daugovpilī, Patversmis īlā 2, 3. i 4. septembrī 9.00–14:00 stuņdēs Tautys lītiškuos muokslys studeja “Klūga” aicynoj individuali iz pynumu darynuošonys meistarklasem. Informaceja: Viktors Kuhaļskis, t.: 26690390, e-posts: museum@daugavpils.lv.
4. i 5. septembrī 12.00–15.00 stuņdēs Daugovpiļs Muola muokslys centrs 18. novembra īlā 8 pīduovoj keramikys meistardarbneicys, maksimalais dalinīku skaits – 10 (stuņdē). Meistari: Lilija Zeiļa, Nellija Dzalba, Jānis Saikovskis. Informaceja: Nellija Dzalba, t.: 28210412, e-posts: nellija.dzalba@gmail.com
Bolvu nūvoda Bierzpiļs pogosta Saītu nomā, Duorza īlā 25a, 3. septembrī 13.00–16.00 stuņdēs meistare Ilga Lazdiņa aucynoj iz aušonys meistardarbneicu, maksimalais apmaklātuoju skaits – 5. Informaceja: Anna Kriviša, t.: 27872031, e-posts: annakrivisa@inbox.lv.
3.–5. septembrī Bolvu nūvoda muzejs pīduovoj filmu “Vāpes dziesma” par Latgolys pūdnīkim Jolantu i Valdi Dundeniekim. Itamuos dīnuos jū varēs nūsavērt ITE. Informaceja: Iveta Supe, t.: 28352770, e-posts: muzejs@balvi.lv
4. septembrī 10.00–13.00 stuņdēs Baļtinovā, Tiļžys īlā 7, Baļtinovys muzejs pīduovoj Baļtinovys etnografiskuo ansambļa pyrmsuokumu dzīšmu pyuru. Maksimalais dalinīku skaits – 20. Informaceja: Antra Keiša, t.: 29341738, e-posts: baltinavamuzejs@balvi.lv. Juopīsasoka īprīšk.
Kruoslovys nūvoda Indrā, Tēvijis parkā, 4. septembrī 10.00–15.00 stuņdēs skolu deču izstuode nu aušonys darbneicys “Indra” pyura skreinis. Informaceja: Olga Jokste, t.: 26430121, e-posts: olga.indra@inbox.lv.
Ludzā, Ludzys Amatnīku centrā, Tālavejis īlā 27a, 4. septembrī 10.00–13.00 stuņdēs tautystārpu darynuošonys meistarklasis, maksimalais apmaklātuoju skaits – 10. Informaceja: Līga Kondrāte, t.: 29467925, e-posts: ligakondrate@inbox.lv.
4. septembrī 10.00–13.00 stuņdēs Isnaudys folklorys kūpa aicynoj iz “Myuža rokstim” – dzeivis gudreibu Ludzys nūvoda dzīsmēs, rūtaļuos, pastuostūs, daņčūs, maksimalais dalinīku skaits – 20. Informaceja: Ināra Mikijanska-Jakupāne, t.: 26454793, e-posts: inara@akmeni.lv.
5. septembrī 11.00–13.00 stuņdēs diskuseja par tautystārpu (uorā). Lektori: Linda Rubena, Līga Kondrāte, Ieva Pīgozne, Iveta Seimanova, Dace Baltkāje, Ilmārs Dreļs, Anete Karlsone, Sarmīte Teivāne. Informaceja: Līga Kondrāte, t.: 29467925, e-posts: ligakondrate@inbox.lv.


text:
Ar vaļsts atbolstu atjaunuos Latgolys dīvnomus
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Nacionaluo kulturys montuojuma puorvaļde ir apstyprynuojuse Sakraluo montuojuma finansiešonys programu 2020. godam. Vaļsts finansiejumu sajāmuši vairuoki Latgolys dīvnomi atjaunuošonys dorbu veikšonai i restauracejis projektu sagataveišonai, līcynoj puorvaļdis sātyslopā publicātuo informaceja.
Sakraluo montuojuma finansiešonys programa ir izstruoduota ar mierki nūdrūsynuot vaļsts aizsargojamu kulturys pīminekļu statusā asūšu kulta celtņu, tymā skaitā Latvejis dīvnomu, i religiskūs ritualu prīkšmatu, kai nacionali nūzeimeigys kulturys montuojuma dalis saglobuošonu nuokušajom paaudzem. Finansiejumam var dasasaceit religiskys savīneibys ci naatkareigys organizacejis, kuru eipašumā ir sakraluo montuojuma kulturys pīminekli. Finansiejumu var sajimt objektu restauracejai, konservacejai ci restauracejis dokumentacejis izstruodei.
Itūgod sajimts rekordlels dasacejumu skaits, līcynoj puorvaļdis sātyslopā publicātuo informaceja. Kūpumā dasaceiti dorbi 108 objektūs par 4,43 miljonim eiro. Programys ītvorūs finansiejums daškierts 23 objektim 500 tyukstušu eiro apmārā.
Sakraluo montuojuma programys 2020. godam ītvorūs finansiejumu sajāmuši itaidi Latgolys dīvnomi – Aleksandra Nevska pareizticeigūs bazneica Daugovpilī restrauracejis projekta izstruodei, Ismeru vacticeibnīku kūpīnys lyugšonu noms restrauracejis projekta izstruodei, Kampišku vacticeibnīku kūpīnys lyugšonu noms lūgu restauracejai, Leiksnys katuoļu bazneica jumta remonta pabeigšonai, Nīderkūnu vacticeibnīku lyugšonu noms ikonys “Dīvmuote” restauracejai, Pušys katuoļu bazneica lūgu restauracejai, Sarkaņu zvonu tūrņs-kapleica restauracejai i Veiksnys pareizticeigūs bazneica restauracejis projekta izstruodei.


text:
Platformā Hugo.lv daīmams latgalīšu volūdys pareizraksteibys puorbaudis reiks
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Volūdu tehnologeju platformā Hugo.lv ir daīmams papyldu reiks, ar kura paleidzeibu var puorbaudeit latgalīšu volūdys pareizraksteibu. Ka, kasdīnā rokstūt, ir naskaidreiba par kaida vuorda pareizu pīraksteišonu, itys reiks ir veids, kurā raudzeit atrast atbiļdis iz sovim vaicuojumim.
Volūdu tehnologeju platformā Hugo.lv sataiseitais latgalīšu pareizraksteibys reiks ir daļa nu lela projekta “Mašīntulkošana”. Projekts eistynuots nu 2017. da 2019. goda ar Eiropys Regionaluos atteisteibys fonda atbolstu, tū eistynuoja Latvejis Republikys Kulturys ministreja i tuos paspuornē asūšais Kulturys informacejis sistemu centrs.
Projektam “Mašīntulkošana” beja divejis kuortys – pyrmajā kuortā tyka eistynuota Latvejis vaļsts puorvaļdis volūdys tehnologeju platforma Hugo.lv, kas breivi daīmama kotram Latvejis dzeivuotuojam. Tei nūdrūsynoj automatizātu tulkuošonu, runys atpazeišonu i runys sintezi, kai ari vysaidus reikus daudzvolūdu atbolstam e-pakolpuojumūs.
Ūtramā kuortā projekta mierkis beja sataiseit jaunu i myusdīneigu publiskuos puorvaļdis sazinis kanalu, izstruodojūt virtualū asistentu kūplītuošonys pakolpuojumu. Ūtramā kuortā vydā ir ari latgalīšu pareizraksteibys reika izveide. Ar pareizraksteibys reiku var īpasazeit ite: https://va.hugo.lv/proofinglv.
Kai stuosta Kulturys informacejis sistemu centra direktora vītinīks Jānis Ziediņš, 2018. godā ideja par taida reika izveidi roduos tuo laika kulturys ministrei Dacei Melbārdei, kurys iniciativys deļ ituo reika izstruode tyka īkļauta ūtruos kuortys projekta dasacejumā.
Pareizraksteibys reikā īkļaunamū latgalīšu volūdys vuordu kruojums veiduots Latvejis Universitatis Volūdys instituta volūdneicys profesoris Annys Vulānis vadeibā pietejumu programys projektā “Latviešu valoda” (2018.–2021. g.). Vuordu kruojums taiseits nu Pītera Stroda vuordineicys, kai ari nu cytu latgalīšu rokstu volūdys olūtu. Vysupyrma tyka definātys vuordu lūceišonys paradigmys. Tod kotram izvālātajam vuordam pamatformā dalikta lūceišonys paradigmys klase. Kūpumā kai darbeibys vuordim, tai lītvuordim definātys 29 paradigmys, eipašeibys vuordim i vītnīkvuordim – 15 paradigmys, sovpus skaitļa vuordim – 12 paradigmys.
Kūpumā pareizraksteibys reika leksikonā vydā ir 13 139 vuordu pamatformu, tok lūcejumu formu ir daudz vaira. Vuordu pareizraksteiba baļsteita iz Vaļsts volūdys centra 2007. godā apstyprynuotūs latgalīšu raksteibys nūsacejumu. Detalizātuoku aprokstu par pareizraksteibys reiku angļu volūdā var skaiteit Daigys Deksnis i Annys Vulānis publikacejā “Towards the Development of Language Analysis Tools for the Written Latgalian Language” ITE.
Kab lītuotu pareizraksteibys reiku, tuo teksta lūdzeņā juoroksta vuords, kura pareizraksteibu gribīs puorbaudeit. Ka vuords nabyus pīraksteits pareizi, reiks pīduovuos variantu voi vairuokus vuorda pareizai pīraksteišonai. Ka vuords par reizi byus raksteits pareizi, reiks pīduovuos apsavērt vuorda lūceišonys paradigmu. Vīneigi juojem vārā, ka byus gadīni, kab dabuotu pareizi vuorda raksteišonys formu, vuordu var daīt raksteit vairuokys reizis dažaiduos formuos. Par pīmāru, portals lakuga.lv eksperimentēja ar vuorda “raksteit” (latvīšu lit. vol. – rakstīt) formu, kura izruna izlūksnēs var atsaškiert. Reiks atpazeist i atbylstūši latgalīšu rokstu volūdai pīduovoj pareizu vuorda formu “raksteit”, ka teik pīraksteits “rakstiet”, nu formys “rakstēt” variantā pareizū formu vys tik nadabuot, koč i reiks pīduovoj vairuokus vuordu variantus, nu kurūs izalaseit. Nasaverūt iz itūs napiļneibu, reiks ir praktiskys papyldynuojums latgalīšu rokstu volūdys pareizraksteibai, jo eipaši vierteiga ir taišni vuordu lūceišonys paradigmu daļa.
Vaicojūt ituo projekta tehniskuo izstruoduotuoja uzjāmuma TILDE puorstuovam Raivim Skadiņam, voi itam projektam varātu byut turpynuojums, par pīmāru, ar vareibu tulkuot latgaliski vasalus teikumus, jis paskaidroj: “Beja diskusejis, ka itū projektu varātu turpynuot, tok mašyntulkuošonys reika sataiseišonai vajadzeigi leli volūdys resursi, pat miļjonim teikumu vysuos attīceigajuos volūduos, kas latgalīšu volūdā itūšaļt nav daīmams.”
Latgalīšu rokstu volūdys pareizraksteibys reiks 2021. godā jau tyka izmontuots apmāram 10 tyukstūšys reižu.


text:
“Katre pīmeiza, Andryvs aizsaļdeja” – 25. novembris Katris dīna
Roksta autors: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Katre pīmeiza, Andryvs aizsaļdeja – tai ar tautys parunu Latgolā raksturoj novembra nūgalis laika apstuokļus. Katris vuords i dīna myusu dīnuos vaira nav tik populari, tok sovys kulturys zeimis Latgolā jis atstuojs.
Legendys par svātū Katri
Varim atrast informaceju par septeņom svātajom ar Katris vuordu, a pyrmuo hronologiski ir Katre nu Aleksandrejis (ap 287–ap 305). Jei dzeivuoja laikā, kod Rūmys imperejā oficialuo vara kristīšus vojuoja i par uzticeibu Jezus muoceibai vardarbeigi nūgalynuoja. Par sv. Katri moz dokumentalu faktu, juos dzeivis aproksti veiduoti nu skaistu, reizem pretruneigu legendu. Pietnīki dūmoj, ka jei tykuse sajaukta ar cytom personom.
Katre bejuse skaista i izgleituota meitine – zynuojuse nazcik volūdu, izlasejuse vysu Aleksandrejā daīmamū filozofiskū i mediciniskū literaturu, puorvaļdejuse publiskuos runys muokslu. Juos gribiejuši daudzi jauniči, a jei sacejuse, lai jū byldynoj tys, kurs vars gudreibā i izneseibā leidzynuotīs jai. Reiz jai gadejusēs saruna ar dzeivisgudru kristīti, tuksneša vīntuļnīku. Siermais veceits sacejs, ka zyns, kurs jai podītu par izradzātū, i īdevs Dīvamuotis abrazeņu. Katre redziejuse sapynā, kai Jezus jai paduovynoj gradzynu.
Itys pats veceits Katri nūkristejs, jei palykuse par puorlīcynuotu kristīti. Kod jei tykusēs ar imperatoru Maksiminu, a jei bejuse Aleksandrejis puorvaļdnīka meita, suokuse puorlīcynuot vaļdinīku par kristīšu vojuošonu aplameibu. Jai izadevs pīgrīzt ticeibai imperatora sīvu i daudzus izgleituotus imperatora svītys cylvākus. Imperators par itū jū struopiejs iz mūku rota, a tys puorpleiss. Tod jai nūciersta golva.
Vīns nu sv. Katris simbolu ir mūku rots, partū jei ir tūs amatnīku patronese, kas sovā dorbā izmontoj rotus, ripis i skrytuļus – pūdnīki, nāžu asynuotuoji, mehaniki, patmaļnīki, ratinīki, šyviejis. Latvīšu ticiejumūs jei ir ari vušku aizbiļdne. Ari gruomota ir sv. Katris simbols i jei aizstuov bibliotekarus, arhivarus, filozofus, literatus, teologus, sekretarus, oratorus.
Svātuo Katre – mārgu sabīdruotuo
Sv. Katrina ir ari meitiņu i napracātūs sīvīšu aizstuove. Iz sv. Katri lyudzās, kab dabuotu lobu veiru. Kolupā pīraksteits ticiejums, ka vokorā juonūskaita pīci puotori i naktī iz 25. novembri redziesi sovu izradzātū. Katris dīna piec byuteibys ir meitu dīna, pretstotā puišu – Andryva – dīnai 30. novembrī. Taišni Katris dīna byutu pīmāruota meitiņu balleitei. A jū izkonkuriejuse Andryva dīna, kod prīcojās vysi kūpā, varažej nuokūtni, svietej ari Adventa suokumu.
Piec Pylsūneibys i migracejis lītu puorvaļdis statistikys, naskaitūt kombinacejis ar cytim vuordim, Latvejā ir: Jekaterina – 7572, Katrīna – 4142, Jekaterīna – 1167, Katerina – 437, Katrina – 266, Katerīna – 132, Katja – 19, Katre – 7, Katra – 1. Dūmojams, vairums ituo vuorda eipašneicu nimoz nav nu Latgolys. Vuords popularuoks varātu byut Kūrzemē, kur sv. Katre ir pat Kuldeigys patronese.
Latgolā pat nav nivīnys sv. Katris draudzis, tok 19. g. s. beiguos i 20. g. s. suokuos daudzim latgalīšim Pīterpilī par sovu palyka Sv. Katris nu Aleksandrejis bazneica Nevys prospektā – itūšaļt vīneiguo katoļu bazilika Krīvejā. Pi bazneicys tūlaik beja gimnazeja, kur daudzi Latgolys jaunīši vuicejuos. Partū daudzys meitinis lyudzēs tikt na pi veira, a pi sv. Katris iz Pīterpili. Sv. Katris sīvīšu gimnazeja beja septeņu klašu – bez tīseibu studēt. Tū dūtu gimnazejis 8. klase, bet pylnys vydškolys tīseibys varēja dabuot, kai “Grymstūšajōs saleņōs” aproksta Helene Laurinoviča, nūkuortojūt puorbaudejumus specialūs kursūs ci pi školu deputatim. Ari tikai gimnazejis izgleiteiba tūlaik beja plaši vuorti iz gora gaismu i lobuoku dzeivi.
Krīvejis carīnis Katrinys
Navajag jaukt Latgolys sakarā Katrinu I ar Katrinu II, juos dzeivuoja atškireigūs laikūs i jom ir atškireiga saisteiba ar Latgolu. Katrina I (1684–1727), eistajā vuordā Marta Skavronska, beja cara Pītera I ūtruo sīva, oficiali vīnpersoniska vaļdneica viņ pādejūs div sovus dzeivis godus. Par juos izceļsmi ir nazcik verseju i ar Latgolu saisteituo atkluota dokumentalajā filmā “Latgalīši Pīterpilī” (2018). Piec vīnys versejis, laseit i raksteit nav muociejuse, sovutīs Pilsoņu Jēkabs viesturiskajā romanā “Prāvesta Glika audžu meita” (1939) jū tāloj kai cīš gudru, par cytim bārnim puoruoku i vuiceitu bārnu. Kai imperatore jei nu politikys i vaļsts puorvaļdis nikuo najēdze, vaļsti faktiski vadeja kņazs Menšikovs. Lai cik nūslāpumaina juos izceļsme i ceļš iz Krīvejis trūni, 2017. godā Latgolā īsuokta jai veļteitu Martys baļļu tradiceja.
Sovutīs Katrina II (1729–1796), izgleituota vuocīte, kai Vysys Krīvejis imperatrise (1762–1796) poša raksteja lykumus, realizēja reformys, lyka sīvītis vaļsts augstūs omotūs. Jei nikod nav apmekliejuse Latgolu, 1744. godā caur Reigu kai Pītera III leigova ar muoti davusēs iz Pīterburgu, kai Krīvejis imperatrise 1764. godā apmekliejuse Vydzemi, tys atstuojs vysaidus ar juos vuordu saisteitus nūstuostus i vītvuordus.
Par juos Vydzemis apmekliejumu atkleida runys iz Latgolu – dažuos vītuos jei pat tykusēs ar zemnīkim. Tautā nūsastyprynuoja vaļdineicys loba dareituojis tāls. Ceļu byuvi tauta interpretēja kai lobuos carīnis īspiejamū atbraukšonu pi jūs, ceļus īsauce par katarinkom pie Vydzemis parauga.
Katris tāls “Guņsgrākā”
Konstancis Daugulis lugu “Guņsgrāks” pīzeist par pyrmū latgalīšu originaldramu (1912). Treis sīvīšu tāli lugā puorstuov treis paaudzis: Īva, babeņa, īmīsoj pazemeigu sasamīrynuošonys ideju; vadakla Katre ir juos pretstots – valdūneiga kai carīne Katrina II, kas vysu grīž pa sevim; Katris meita Ane – psihologiski lyust. Taids zigzaga atteisteibys ceļš – nu vīna gruova ūtrā, a harmoniskais ceļa vyds – koč kas nasasnīdzams.
Nasaprota itū Konstancis lugu, navajadzēja tuo laika cylvākim attīceibu analizis – īraudzeitu sovys nabyušonys. Presē raksteja, ka pyrmajai latgalīšu originallugai juobyunūte F. Trasuna “Nūgrymušajai pilei”, a tei puorstuov maskulinuos vierteibys.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
“Kolnasātā” gastej Ilze Stabulniece
“Kolnasātys” gaška ir šova “Īstās latvju saimnieces” uzvarātuoja Ilze Stabulniece. Jei saimnīkoj vactāva caltajā sātā Kruoslovys nūvodā pi poša Boltkrīvejis rūbeža. Ilzis sirdslīta i kasdīnys nūsadorbuošona ir zyrgi. Kai stuosta poša Ilze, zyrgi ir na tik maizis peļneituoji saimei, nu ari juos draugi.
Iz zyrgu sātu “Klajumi” gosti brauc na tik apsavērt zyrgus i ar tim dūtīs izjuodēs, nu izbaudeit ari lauku klusumu pīrūbežā. “Klajumu” zyrgi pīsadola ari vysaiduokūs publiskūs pasuokumūs, ir pabejuši pat iz Daugovpiļs teatra skotivis.
Raidejumā teik īsavārts ari latgalīšu literaturā. Žurnaliste Gunta Nagle devēs satikt romana “Aizlauztais spaits” autorus Sandru Ūdri i Juoni Ryučānu, eistajā vuordā Ivaru Magazeini. Gruomota veļteita inženera, latgalīšu kulturys i sabīdriskuo darbinīka Fraņča Kempa personeibai. Gunta izvaicoj autorus par gruomotys radeišonu i tū, kai poši autori viertej Fraņča Kempa personeibu.


text:
Saeimā konceptuali atbaļsteits lykumprojekts par padūmu i nacistyskuo režimu slavynūšūs objektu eksponiešonys aizlīgumu i tūs demontažu Latvejis Republikys teritorejā, kū pošvaļdeibom byus juopadora na vāluok kai da ituo goda 15. novembra. Ar jaunū lykumā paradzāts nūsaceit, ka publiskajā vidē teik aizlīgts eksponēt pīminekļus, muokslinīcyskūs veiduojumus i cytus objektus, kas slavynoj PSRS voi nacystyskuos Vuocejis okupacejis varu, ar tū saisteitu nūtikšonu voi personu, slavynoj totalitarisma ideologeju, vardarbeibu, militaru agreseju i kara ideologeju, kai ari tymūs ir padūmu varys voi nacisma simboli. Itys lykums naatsatīks ir pīminekļu, kas atsarūn karā krytušūs karaveiru apbedejumu vītuos, kai ari padūmu ci nacistyskuo terora uperu pīminis vītuos.
Kūpumā Latvejā ir ap 300 pīminekļu, pīminis plākšņu i memorialūs objektu, kas veļteiti padūmu okupacejis režimam i armejai. Par zeimeiguokajim i radzamuokajim itaida veida objektim Latgolā, kū ar tim byutu juodora – juodemontej, juopuorvītoj voi juopamat sovā vītā, kai ari viesturiskū atmiņu i tuos izpratni sarunā ar viesturnīku, Latvejis Universitatis Filozofejis i Sociologejis instituta pietnīku Kasparu Strodu, televizejis i radejis raidejumu veiduotuoju, muziki, ari viesturis doktorantu Arni Slobožaninu i Ūlainis Viesturis i muokslys muzeja direktoru, daugovpilīti Viktoru Andruškeviču.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Sevi pīskaiteji?
Ar 1. martu Latvejā suokusīs Tautys skaiteišona.
Itei reize atsaškir nu īprīškejom ar eipašu vaicuojumu – “Vai Jūs lietojat latviešu valodas paveidu – latgaliešu valodu?”. Latvejis viesturē pyrmū reizi teik saskaiteiti ari latgalīšu volūdys lītuotuoji i, ka Tu ituo roksta skaiteišonā esi tics icik tuoli, tod nūteikti varēsi ari apstiprinūši atbiļdēt iz vaicuojumu par latgalīšu volūdu ar “Jā”.
Leidz 10. martam sevi pīskaiteit vari elektroniski – aizpildūt anketu http://tautasskaitisana.lv/ .
Ari “Latgolys Studentu centrs” aicynoj nasakautrēt, bet, ka lītoj latgalīšu volūdu, atzeimuot tū ari anketā!
Vaira informacejis par aicynuojumu vari atrast LaKuGā.
LRT sižets par Tautys skaiteišonu:


text:
Atskots iz kūpsapuļci
22. februarī LgSC bīdri sasatyka Rēzeknē iz cīši svareigu pasuokumu – kūpsapuļci!
Kūsapuļcis laikā, kai jau īrosts, ar sovim padareitajim dorbim i nuokūtnis planim pasadalieja vaļde i LgSC biroji.
-
Par godu LgSC ir uzjiems 9 jaunus bīdrus: Olitu Bidzāni, Ligiju Purinašu, Baibu Raginsku, Edmundu Sudniku, Elviju Dzalbi, Lauru Melni, Agitu Vigupi, Dagniju Donāni, Guntu Nagli. Lyudzam jaunūs bīdrus, cīneit, gūduot, draudzeitīs, atrast socialajūs teiklūs, atbaļsteit īsajust LgSC bīdru vydā!
-
Taipoš par godu LgSC breivpruoteigajā dorbā ir īsaistiejs 33 jaunīšus, asam studeju praksi nūdrūšynuojuši 7 studentim.
-
LgSC nūdaļu prezentaceju laikā Jelgovys birojs puorsteidze ar nūdalis studentiskū goru, īkšejim pasuokumim i aizsuoktajom tradicejom. Reidzinīki beja nūslāpumaini kai jau latgalīšu mafejai pīsanuok. Daugovpiļs birojs naīsadzilinuoja seikumūs, tok stuosteja, ka latgalīšu kulturu prezentiejuši jaunīšim nu dažaidom vaļstim. Rēzeknīši beja lapni par jaunīšu seminara rezultatim i stuosteja, ka struodoj pi projektu i dreizumā taiseis uzleimeis ar latgalīšu izteicīnim. Lai nu kai – vīns ir skaidrs – LgSC īt cīši kruosainai.


text:
Aizvadeita “LgSC” kūpsapuļce i īvālāta jauna vaļde
7. martā pyrmū reizi tīšsaistē tyka aizvadeita bīdreibys “LgSC” kūpsapuļce, atsaverūt iz padareitū 2020. godā i puorrunojūt iz prīšku īcarātūs planus.
Kai īrosts nūtyka ari bīdreibys vaļdis puorvieliešona. “LgSC” vaļdis sastuovā tyvuokūs div godus dorbuosīs Edeite Husare, Kristīne Pokratniece i Laura Melne. Vaļdis sēdē par bīdreibys prīšksādātuoju tyka īvālāta Edeite Husare, par juos vītineicu – Kristīne Pokratniece.
Vaļde lēme, ka iz prīšku vaļdis sēdis nūtiks kotra mieneša pyrmajā ūtardīnē cikom tīšsaistē, īcarātais laiks septeņuos stuņdēs vokora (var maineitīs atkareibā nu situacejis). Sēdis ir atkluotys i tymuos var pīsadaleit kotrys grybātuojs, tik lyugums pyrma tuo da mieneša pyrmuos ūtardīnis pušdīnis laika (12.00) atsyuteit viesti iz e-postu lgsc@lgsc.lv, kab varātu piečuok aizsyuteit sēdis datikšonys saiti.
Taipat kūpsapuļcis dalinīki tyka īpazeistynuoti ar bīdreibys darbeibu 2020. godā i planim 2021. godam.
Svareiguokī 2020. goda bīdreibys darbeibys pīturys punkti:
2020. godā pījimtuos izmainis, kas skar “LgSC” statutus:
- Maineits bīdreibys nūsaukums nu “Latgolys Studentu centrs” iz “LgSC”
- Veikti statutu lobuojumi – niu vaļde teik īvālāta iz diveju godu
- Kūpsapuļcē pīsadaleit var ari tīšsaistis variantā
Tyka sajimts Vaļsts kulturkapitala fonda (iz prīšku VKKF) finansiejums projektā “Atbalsts latgaliskās kultūras aktivitātēm 2020. gadā” (7000 EUR), lai nūdrūsynuotu bīdreibys pamatdarbeibu, projektu raksteišonu, eistynuotu dažaidys aktivitatis portalā lakuga.lv.
Atjaunuota LgSC sātyslopa lgsc.lv.
Nūdrūsynuota Latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv darbeiba – portalā publicāti 297 roksti. Eistynuoti projekti:
- Latgaliska satura radīšana portālā lakuga.lv 2020. gada pirmajā pusē (VKKF, 8000 EUR)
- Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv (SIF, 9879,85 EUR)
- Atbolsts latgaliska satura radeišonai portalā lakuga.lv (VKKF LKP, 7500 EUR)
- Digitālā Latgale portālā lakuga.lv (VKKF, 2200 EUR)
Cytys portala aktivitatis:
- WhatsApp i Telegram stikeri
- Akceja “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta”
- Facebook profila biļžu latgaliskī rameiši
- Pasauļa diktats latgalīšu rokstu volūdā (sadarbeibā ar Latvejis Radejis Latgolys studeju)
- Prozys skaitejumu uzvarātuoju video īroksti;
- Nūdrūsynuota koncerta “Dzīšmu gruomota” tīšraide;
- Pasuokuma “Suprātka Kuorklinīkūs jeb Andryvam Jūrdžam – 175” tīšraide;
- Online lekceja “Revitalization of the Latgalian language”;
- Portala redaktore Vineta Vilcāne tyka nomināta Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2020”.
Turpynuojās projekta COLING – “Minority Languages, Major Opportunities. Collaborative Research, Community Engagement and Innovative Educational Tools” (projekta eistynuotuojs Varšavys Universitate, LgSC kai sadarbeibys partners) – dorbi. Aktiva projekta eistynuošona gon apsastuojuse pandemejis īrūbežuojumu deļ, jo projekts paradz pietnīceibys braucīņus i kluotīnis storptautysku pasuokumu reikuošonu.
Darbeibu turpynuojuse LgSC folklorys kūpa “Ceidari” (cik īrūbežuojumi ļuovuši).
2020. goda suokumā izguojs leluokais latgalīšu dzīšmu notu i vuordu kruojums “Muna dzīšmu gruomota”:
- Nominaceja Latvejis Sabīdryskuo medeja “Kilograms kultūras” 2020. goda pavasara bolsuojumā;
- Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2020” sajiemiejs;
- Sadarbeibā ar Latgolys viestnīceibu GORS eistynuots koncerts “Dzīšmu gruomota” (pīsaisteits finansiejums projektā “Latgaliešu dziesmu stāsti koncertprogrammai “Dzīšmu gruomota”” (VKKF, 2500 EUR)), nūdrūsynuota koncerta tīšraide lītuotnē “LMT Straume” i portalā lakuga.lv, koncertu vēļ arvin aktivi translej Re.TV i TV4.
2020. goda beiguos/2021. goda suokumā izdūts Sandrys Ūdris stuostu kruojums “Tīsys syla bolsi” (projekts “Sandras Ūdres stāstu krājuma “Tīsys syla bolsi” izdošana” (VKKF LKP, 2126,97 EUR))
Aizsuokts dorbs pi izdavuma “Trusīni vessim reitā pi puiša” izdūšonys (projekts “Izdavums “Trusīni vessim reitā pi puiša”” (VKKF LKP, 2500 EUR), dorbi drupeit aizakaviejuši, publiski paradzāts prezentēt 2021. goda pavasarī.
Plani 2021. godam:
2021. goda planūs kai prioritate vēļ arviņ ir latgalīšu volūdys atteisteiba i tai veļteitys aktivitatis.
Latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv uzturiešona i atteisteišona:
- Redakcejis sastuova izmainis;
- Aktiva darbeibys atsuokšona piec puora mieniešu pauzis nu 2021. goda 1. apreļa
- Latgaliskūs ziņu platformu i formatu paplašynuošona;
- Sajimts finansiejums projektā “Latgaliskās kultūras dokumentēšana 2021. gadā portālā lakuga.lv” (VKKF, 20 000 EUR)
- Sagataveiti i īsnēgti vēļ četri projekti portala atteisteibai, teik gaideiti rezultati.
Atbaļsteits i paradzāts eistynuot Aktivūs īdzeivuotuoju fonda (iz prīšku AIF) projektu “Biedrības “LgSC” kapacitātes stiprināšana pilsoniskās sabiedrības un iedzīvotāju līdzdalības veicināšanai un to interešu pārstāvībai Latgales reģionā” (daškiertais finansiejums 19 995 EUR), itūšaļt nūteik projekta leiguma nūsliegšonys sakuortuošonys dorbi i preciziejumu īsnēgšona. Projekts paradz bīdreibys kapacitatis styprynuošonu:
- bīdreibys strategejis sakuortuošonu;
- bīdru apvuiceibys;
- zīduošonys kampanis eistynuošonu;
- bīdreibys zeimyna sataiseišonu;
- bīdreibys komunikacejis plana sataiseišonu i eistynuošonu;
- storptautyskūs sadarbeibys partneru lūka paplašynuošonu;
Planavuots atsuokt COLING projekta aktivitatis (cik īrūbežuojumi ļaus). Vīna nu aktivitašu – sadarbeibā ar Adama Mickeviča Poznanis Universitatis (Pūleja) profesori Nikoli Nau tops losomuo gruomota latgaliski vydsškolānim.
Turpynuosīs bīdreibys folklorys kūpys “Ceidari” darbeiba
- Itūšaļt kasnedelis mieginuojumi nūteik attuolynuoti (grybātuoji pīsavīnuot aicynuoti raksteit lgsc@lgsc.lv);
- Planavuots suokt dorbu pi Bierzpiļs pusis dzīšmu albuma īraksteišonys (itūgod izpietis daļa).
Apstyprynuots “Valodu māja” projekts “Latgaliešu un jaunnorvēģu valodas izstāde: sadarbība un pieredze mūsdienīgu digitālu risinājumu izstrādē”, kurā LgSC konsultēs “Valodu muzeju”, kai ari pīsadaleis pietnīcyskajā dorbā i tekstualuo satura i konceptualuos pīejis izstruodē. Projekts juoeistynoj da 2023. goda augusta.
Planavuots dorbs pi Juoņa Cybuļska manuskripta par P. Miglinīka dzymtu izdūšona latgaliski i angliski, kai ari Juoņa i Viktora Cybuļsku stuostu izdūšona latgaliski i angliski (pīsaisteits privats finansiejums).
Sajimts atbolsts projekta “Grāmatas “Līvānu novads tradīcijās, dziesmās un stāstos” manuskripta sagatavošana izdošanai” eistynuošonai 2021. godā (VKKF, 1500 EUR).
Sagataveiti i Latgolys Kulturys programā i VKKF mierkprogramā “Kultūrelpa” īsnēgti projekti, kas gaida rezultatus, padareišonai 2021. godā:
- Gruomotys “Līvānu novads tradīcijās, dziesmās un stāstos” izdūšonai;
- Latgalīšu volūdys aplikacejis sataiseišonai;
- Ilzis Spergys dzejis kruojuma pīaugušajim “Rudiņa bolsi” izdūšonai;
- Ilzis Spergys stuostu kruojuma “Dzeiveiba” radejis lasejumu sagataveišonai (sadarbeibā ar Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studeju);
- Sibira etnolingvistiskūs ekspediceju materialu publiskuošona;
- Dzejūļu i dzīšmu kruojuma bārnim “Vuškeņa iz pļovys” izdūšonai.
Planavuots nu 2022. goda atjaunuot (bet dorbu pi tuo suokt jau 2021. godā) i reizi godā taiseit kaidu nu seminaru – “Atzolys” (jaunīšim), “Roksti!” (pīaugušajim car raksteibys prizmu) i atbaļsteit vosorys školys školuotuojim “Vosoruošona” nūtikšonu.
Ka ir idejis i iniciativys kūpā dareišonai, drūsai aicynojam sasazynuot ar bīdreibys vaļdi, rokstūt lgsc@lgsc.lv.


text:
Izdūšonai teik gataveits Sandrys Ūdris stuostu kruojums
Bīdreiba “LgSC” gatavej izdūšonai Sandrys Ūdris stuostu kruojumu “Tīsys syla bolsi”, kurs aizdūd vaicuojumus par “pareizajom” dzeivis izvēlem i vierteibom. Viņ parkū “pareizais” bīži īvad bezizejis situacejuos kai cītumā?
Visvaira nu vysaida veida vardarbeibys cīš sīvītis voi vīnkuorši nav laimeigys, bet gribiejušys i cantušuos piec lobuokuo, a vyssuopeiguok tū puordzeivoj – bārni. Itūs stuostu varūnis i varūņus vīnoj pasadūšona vardarbeibai, sevis kai augstuokuos dzeivis vierteibys nūnycynuošona, bet daudzys stuostūs atkluotuos situacejis ir paaudzēs veidojušūs stereotipu atsakuortuošona. Lai itī teksti ir pamudynuojums sevkuram, kam napīcīšams, apjaust i psihologiski izīt nu sova napateikamūs situaceju i sajiutu “Tīsys syla”.
Gruomotys redaktore ir Ilze Sperga, a izdavuma muokslinīciskū dizainu veidoj Māris Justs. Juo filozofiski dziļuos fotografikys papyldynoj tekstus i rūsynoj tāluotū uztvert vairuokūs leimiņūs – psihologiski, mitologiski, kulturtelpiski, puorlaiceiguos atkluosmēs voi vīnkuorši realistiski. Partū ka izejis punkts Tīsys syla tālam ir reala vīta Baļtinovys pogostā.
Diveji kruojuma stuosti jau ir tykuši publicāti portalā lakuga.lv – “Unuks” i “Abigailys spīgeļs”. Sandra Ūdre sevi latgalīšu literaturā pīsacejuse kai leidzautore romanam “Aizlauztais spaits” (2016). Jei ir dzymuse 1974. godā Rēzeknē, Rēzeknis Augstškolā, niule RTA, īgivuse magistra grādu filologejā, juos profesionaluo darbeiba da ituo bjuse saisteita ar latgaliskuo kūpšonu – korektore i redaktore Latgolys Kulturys centra izdevnīceibā, zynuotniskuo asistente Rēzeknis Augstškolā, kur pietejuse latgalīšu leksiku, kulturys žurnaliste, kurys publikacejis skaitomys portalā lakuga.lv i žurnalā “A12”, itūgod ari “konTEKSTS”.
Gruomota sagatavuota, pasasokūt Latgolys regiona atteisteibys agenturys, a/s “Latvejis vaļsts meži” i Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstam.


text:
LaKuGys dorbam 2015.godā Kulturkapitala fonda finansiejums
“Latgolys Studentu centra” uzturātais portals lakuga.lv (Latgalīšu Kulturys Gazeta) dorbojās jau nu 2007. goda. Pyrms 3 godim LaKuGa atsuoka aktivu darbeibu, kasdīnys viestejūt par latgaliskom nūtikšonom Latgolā, Latvejā i pasaulī.
Portals latgalīšu i puorejuos Latvejis īdzeivuotuoju vydā ir īmontuojs atpazeistameibu kai vītne, kurā var īpasazeit ar jaunuokū latgalīšu muzyku, literaturu i jaunumim cytuos muokslys formuos, izzynuot par aktualitatem regiona kulturys dzeivē i procesim paguotnē. Jau vairuokus godus portalam ir nūzeimeiga lūma Latgolys regiona kulturys izaugsmis veicynuošonā.
Īsuoktais dorbs nanūstuoj, i ari 2015. godā LaKuGā varēs skaiteit viests par latgaliskom nūtikšonom. LgSC projekts „Latgaliešu kultūras ziņu portāls lakuga.lv” ir sajiems Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu portala darbeibys nūdrūsynuošonai da 2015. goda 30. juņa. Projekts paredz, ka eipaša viereiba tiks veļteita myusu dīnu latgalīšu literaturys i jaunradis atpazeistameibys veicynuošonai. Partū aicynojam rodūšūs latgalīšus naturēt sveci zam pyura i pasadaleit ar sovim dzejūlim, stuostim, dzīsmem i cytim gora dorbim, dūdūt sovu pīnasumu kulturys izaugsmē. Taipat ari aicynojam sevkuru izsaceit redzīni par nūtikšonom latgalīšu kulturā i pastuosteit par sovys pusis latgaliskajom nūtikšonom, rokstūt iz e-postu info@lakuga.lv.
Vineta Vilcāne
projekta „Latgaliešu kultūras ziņu portāls lakuga.lv” vadeituoja


text:
Puorguojīns Preiļu apleicīnī, 27. – 28. augusts
27. i 28. augustā „Latgolys Studentu centrs” i „Latvejis Aizsorgu organizaceja” reikoj puorguojīni Preiļu apleicīnī i aicinoj Tevi izzynuot Latveju, izbaudeit juos dobys skaistumu, īpazeit Latgolys ainovu i labi pavadiet laiku.
Maršruts: Leivuoni – Preiļi – Šaripovka – Preiļi
Nakšņuošona: lauku sātā, ka daudz dalinīku, tod arī teltīs.
Aptuvenuos izmoksys par apskatis objektim: ~ Ls 3,5
Sasatikšonys vīta: 27. augusts, Leivuonu dzelzceļa staceja, plkst. 10:15. Ir īspieja dīnys ūtrajā pusē dasavīnuot Preiļūs.
Kai datikt? Nu Reigys: ar viļcīni Reiga – Daugovpiļs, atīt 7:32
Nu Preiļim: ar autobusu Preiļi – Leivuoni, atīt 8:50
Apskatis objekti: „Latgolys muokslys i omotnīceibys centrs”, Leivuonu HES, Leivuonu pareizticeigūs, luterāņu i katūļu bazneicys, Leivuonu stykla muzejs, Leivuonu atbreivuošonys pīmineklis, grāfu Borhu dzymtys muižys apbyuvis komplekss ar parku, Preiļu katūļu bazneica, „Preiļu viesturis i lītišķos mokslys muzejs” Preiļu vacticeibnīku lyugšonu noms, pīminis akmiņs Ignatam Bečam, Ebreju kopi, Pilišķu piskolns ui.c.
Pusnaktī breivdobys kinys seanss. Byus īspieja nūsamauduot gon prūdā, gon azarā, izbraukt ar laivu i īīt malnajā piertī.
Dasasaceit da 24. augusta pi Vinetys Vilcānis (vineta@lgsc.lv; 26149207)


text:
TV šova “X Faktors” dalinīku vydā ari “Baritoni” nu Latgolys
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Vakar nūsaslēdze TV3 šova “X Faktors” krāslu izaicynuojuma kuorta, piec kuruos šova divpadsmit dalinīku vydā, izturūt vairuokys atlasis kuortys, tyka ari grupa “Baritoni” nu Latgolys. Grupys dalinīki – Ingars Puncuļs, Artūrs Puncuļs, Mārtiņš Strods i Normunds Litovnieks, kurī sevi dasoka kai četrus skaneigus latgalīšu baritonus – da ituo pīsadalejuši gon muzykys šovūs, gon aktivi muziciejuši vysā Latvejā.
Vysi grupys dalinīki ir draugi, kas kūpā pīsadalejuši TV3 šovā “Koru kari” Normunda Zuša vadeituo Rēzeknis Zaļūs pakolnu kora sastuovā. Individuali i dažaidūs sastuovūs puišim ir lela ari cytu šovu pīredze – “Dziedošās ģimenes”, “Mūsu labākās dziesmas” i cytūs. Ingars i Artūrs aktivi muzicej kai apvīneiba “Brāļi Puncuļi”, bet Mārtiņš i Normunds grupā “Zaļā gaisma”. Mārtiņš Strods šova “X Faktors” atlasē pīsadaleja ari pārnejā godā, bet šova pamatdalinīku vydā natyka.
Pyrmajā atlasis kuortā, kurū varieja viertīs TV ekranūs, “Baritoni” kai žureju, tai skateituojus aizkustynuoja ar grupys “Bez PVN” dzīsmi “Eņgeli sviļpoj”, bet itūreiz grupa tyka tuoļuok ar Riannys dzīduotuos dzīsmis “Umbrella” rokenrola verseju. Grupa sevi dasaceja tik spylgti, ka internetā jau gotovys pyrmuos “memis”. “Baritoni” šovā struoduos Intara Busuļa komandā. Kai jim “X Faktors” vessīs, TV ekranūs varēs viertīs svātdīnem 20.20 kanalā TV3. Šova uzvarātuojs tiks nūskaidruots 16. decembrī.
Grupys dalinīks Ingars Puncuļs intervejā lakuga.lv par pīsadaleišonu šovūs i byušonu aktualim saceja: “Aktualam byut ir cīši svareigi. Juorauga sevi motivēt, vajadzeiga atteisteiba iz prīšku. Tev ir juoskaņ radejā i juobyut televizejā. Deļtam mums niu ir izveiduots jauns projekts “Baritoni”, ar kuru startiejom šovā “X Faktors”.” Vysu interveju ar Ingaru Punculi var puorskaiteit ite: https://www.lakuga.lv/2018/06/01/man-pompozitatis-navajag-saruna-ar-muziki-ingaru-punculi/
Pyrmajā “X Faktors” sezonā uzvarieja Artūrs Gruzdiņš, bet leluokū popularitati piec šova dabuoja grupa “Tautumeitas”, kurūs repertuarā ir ari dzīsmis latgaliski i grupa vairuokys reizis sajiemuse Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks”.
Dzeivuot leidza grupys “Baritoni” aktualitatem var socialajūs teklūs Facebook i Instagram.
Karteite – ekransuovīņs.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Ir nūskaidruoti Nikodema Rancāna konkursa uzvarātuoji: Ligita Spridzāne (Baļtinovys vydsškola), Natālija Garā (Ruguoju vydsškola), Aivars Vilkaste (Austrumlatvejis Tehnologeju vydsškola), Marija Mickeviča (Kruoslovys Varaveiksnis vydsškola), Gunta Blauma (Bolvu suokumškola) i Sandra Juste (Rēzeknis suokumškola). Specialuos bolvys īgivieja – Daina Pužule (Rekovys vydsškola).
Nūslāguma pasuokums nūtyka 25. septembrī Bolvūs, tymā pīsadaleja daleibnīki i jūs atbaļsteituoji nu Rēzeknis piļsātys i nūvoda, Bolvu, Kruoslovys nūvoda i Daugovpiļs. Sevkurs runuotuojs izcēle školuotuoja profesejis nūzeimeibu i prestižu, saceja pateiceibys vuordus školuotuoju saimei kūpumā, partū ka N. Rancāna konkursa nūslāgums īvoda ari Školuotuoju dīnys pasuokumus. Juopīzeist, ka ari školuotuoji, kas kūpejā pasauļa i Latvejis nūtykumu straumē jiutās saguruši, sovuos uzrunuos saglobuoja syltumu i pateiceibu bārnim, vacuokim, vītai i laikam, ka jī ir klivuši par školuotuojim i var dareit itū gryutū i pasauļa vierzīni ītekmejušū dorbu.
N. Rancāna bolvu – sudobra pokovsaktu (autors Rihards Ciblis) – nominacejā par īguļdejumu i sasnāgumim latgalīšu volūdys, kulturviesturis i nūvoda vuiceibys īvīsšonā i īdzeivynuošonā školā īgyva Ligita Spridzāne (Baļtinovys vydsškola) i Natālija Garā (Ruguoju vydsškola), atzineibys – Inga Stafecka (Viļānu vydsškola), Inta Nagla (Natrānu vydsškola) i Daina Pužule (Rekavys vydsškola). Daina Pužule īgyva ari Latgolys Etnografiskuos viestnīceibys specialū bolvu – etnogrāfiskuos drēbuos leli, kū ir darynuojuse Iveta Seimanova, aplīcynuot, ka ari turpmuok atbaļsteis konkursu izcyluokajim Latgolys školuotuojim.
Kai sovā uzrunā saceja I. Seimanova: “Itei ir 57. lele, kas iztaiseita vysaidim labdareibys projektim. Munys tautu meitys dzeivoj pa vysu pasauli – nu Rēzeknis da Reigys, nu Londonys da Adelaidys. Bet itei dzeivuos Rekavā pi školuotuojis, kas vuica bārnim ari tautu tārpa nosuošonys kulturu. Vuica, ka meitinem pi tautu tārpa juosapyn bizis, a puiši bez capuris navar kuopt iz skotuvis. Sylajuoņu Iļža, Madalis muosa, dzeivuos pi Dainys Pužulis.”
Der atguodynuot, ka Latgolys kongresa 2022 laikā piec Nikodema Rancāna tāluojuma “Ceļuojums pa Latgolu” tyka atruodeita Madaļa i Jezups, i vēļ ap 40 “kongresmenem” latgalīšu etnografiskajuos drēbēs.
Nominacejā par radūšu i psihologiski atbolstūšu pīeju vuiceibu vidē tyka gūdynuoti izgleiteibys īstuožu vadeituoji: Aivars Vilkaste (Austrumlatvejis Tehnologeju vydsškola) i Marija Mickeviča (Kruoslovys Vareiksnis vydsškola). Taipoš sudroba pakovsakta tyka padūta Guntai Blaumai (Bolvu suokumškola) i Sandrai Justei (Rēzeknis suokumškola). Atzineibys itamā nominacejā sajēme ari Juoņs Tukāns (Kruoslovys gimnazeja), Anita Ludbuorža (Nautrānu vydsškola), Anita Tukāne (Kruoslovys gimnazeja), Juris Ozols (Latgolys Industrialais tehnikums) i Anna Sondore (Dekšāru pamatškola).
Sirsneiguo i pateiceibys vuordim boguotuo nūslāguma ceremoneja ir apsaverama sevkuram Bolvu pošvaļdeibys Youtube kontā
Konkursu organizej Latgalīšu kulturys bīdreiba sadarbeibā ar Latgolys Planavuošonys regionu i Bolvu nūvoda pošvaļdeibu. Konkurss ļaun izceļt i gūdynuot lobuokūs nūzaris pedagogus, ceļūt školuotuoja profesejis prestižu sabīdreibā i atguodynojūt, cik svareiga lūma puormaiņu procesā ir izgleiteibai.
Konkursu finansiali atbolsta Latgolys Planavuošonys regions, Bolvu nūvoda pošvaļdeiba, z/s “Kotiņi”, Latgolys Etnografiskuo viestnīceiba, Maltys muzejs, Annele Slišāne, informativi – “Vietējā Latgales Avīze”, Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv, Latvejis Radio Latgolys studeja. Eipašs paļdis Latgolys regionalajai televizejai.
Ilga Šuplinska, Latgalīšu kulturys bīdreibys vadeituoja


text:
Latgalīšu volūdys školuotuojus aicynoj pīsadaleit aptaujā par asūšim materialim i jaunu elektronisku vuiceibu leidzekli
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Rēzeknis Tehnologeju akademeja (RTA) īsasaistejuse storptautyskā projektā, kurā ar četrim partnerim nu Portugalis, Niderlandis, Norvegejis i Igaunejis izstruoduos myusdīneigu elektronisku vuceibu leidzeikli ar dažaidim aizdavumim školānim četruos Eiropys mozuok lītuotajuos (reizē apdrautātajuos) volūduos. Kab sataiseitu piec īspiejis efektivuoku vuiceibu leidzekli, školuotuoji i nūdarbeibu vadeituoji, kuri vuica latgalīšu volūdu, aicynuoti aizpiļdeit anketu par latgalīšu volūdys vuiceišonu, informej projekta puorstuove, RTA docātuoja Sanita Martena.
Kai stuosta projekta puorstuove Sanita Martena, projekta “Tīseibys iz pīdereibu i lidereiba: celi latgalīšu volūdys lītuojumam školuos (OWL+)” (Ownership and Leadership: Pathway for (Endangered) Languages’ Use in School) vodūšais partners ir Frizu akademeja Niderlandē, bet Rēzeknis Tehnologeju akademeja īsasaistejuse kai sadarbeibys partners, kurs struodoj ar latgalīšu volūdu. Projektā puorstuovātys ari rītumfrīzu, mirandīšu i dīnavydsamu volūdys.
Vysu projekta sadarbeibys partneru mierkis ir sataiseit atbylstūšu informativu materialu par Eiropys apdraudātajom volūdom, ruodeit ceļus (pīeejis), kai saturu par taidom volūdom īkļaut atškireigūs vuiceibu kontekstūs i paleidzēt ideņtificēt vajadzeibys napīteikamu resursu volūdom. Teik taiseita e-apvuiceibys platforma, kurā byus īkļauts praktiskys ceļveds i digitali reiki volūdu vuiceišonai. Kotrai volūdai byus sova leluo nūdaļa, kai ari tiks veiduotys kūpeigys nūdalis, kab paruodeitu Eiropys kontekstu – lai školāni, kurī vuicās ari latgaliski, radz, ka i cytuos vaļstīs ir taidys mozuok lītuotuos, apdrautātuos volūdys. Ar apdraudātajom volūdom teik saprastys taidys, kuru saglobuošonu i atteisteibu navar skaiteit par pošsaprūtamu, pi taidu pīskaita ari latgalīšu volūdu.
Školuotuoji i cyti latgalīšu volūdys vuiceituoji aicynuoti aizpiļdeit anketu par volūdys vuiceišonu, kai ari vīnkuorši latgalīšu volūdys lītuojumu personeigajā pīredzē. Itys Rēzeknis Tehnologeju akademejai paleidzēs saprast, kas jau teik izmontuots latgalīšu volūdys vuiceišonai, bet vēļ vaira – kuo datryukst. Taišni itai daļai par vālamū situaceju, kuo itūšaļt datryukst, ir cīši lela nūzeime, kab sataiseitu piec īspiejis lobuoku vuiceibu leidzekli. Anketu vālams aizpiļdeit da vaļsts svātku, 18. novembra, tuos aizpiļdeišona var aizjimt nu 10 da 15 minutu. Anketa sataiseita latgaliski, bet aizpiļdeit var sev ārtuokā variantā – latgalīšu rokstu voi latvīšu literarajā volūdā. Aptauja daīmama ITE.
Itei aptauja paleidzēs apkūpuot vajadzeiguos funkcejis e-apvuiceibys platformai, tryukstūšūs vuiceibu resursus latgalīšu volūdā i gataveibys leimini pīlāguot i veiduot lokala satura vuiceibu programys. Aptauju veidoj slāgti i atvārti vaicuojumi i atseviški apgolvuojumi. Vysys atbiļdis ir diskretys i anonimys i izmontojamys tikai pietnīcyskim mierkim.
Stuostūt par tuoļuokū projekta nūtikšonu i rezultatim, Sanita Martena soka: “Vysu nūdaļu par latgalīšu volūdu mums ir juosataisa 2023. gods laikā. Nūdaļa byus nu vairuoku apakšnūdaļu, nu kuru pyrmū plāns pabeigt martā, kab jau apreļa suokumā, kod Rēzeknē byus projekta seminars i gaideisim gostūs sadarbeibys partnerus nu cytu vaļstu, kūpā varātu pasadaleit pīredzē i vērtīs, kū školuotuoji i školāni soka par izstruoduotū apakšnūdaļu – kas ir labi, pi kuo vēļ vajadzēs struoduot.”
Vaira informacejis par projektu ite https://owlplus.eu/.


text:
“Cytaidi latviskais” gostūs pi Juoņa i Dzintrys Valaiņu
Itūreiz raidejums “Cytaidi latviskais” gastej Aglyunys nūvoda z/s “Ziediņi” pi Valaiņu saimis. Juoņs i Dzintra kūpā ar dālu i meitu apsaimnīkoj vairuokus hektarus lelu plateibu ar zemi, ar lauksaimisteibu nūsadorboj jau nu atmūdys godu i ir paraudzejuši gondreiž vysus lauksaimnīciskuos ražuošonys veidus i vierzīņus. Itūšaļt jūs specializaceja ir škirnis lellūpi, nu audzej ari gryudus, īkūp augļu duorzu, ir mežs i prūdi. Stypra rakstura cylvāki, kurī ir puorvariejuši daudzys gryuteibys, liktiņa trīcīņus, nu nav pagaisynuojuši dzeivis sporu, deveigumu i dzeivisprīcu. Spāku giun dzymtajā zemē, saimē, mīlesteibā.


text:
Rēzeknē izskanēs izcylūs zīmeļnīku skaņdorbi
2. novembrī 16.00 Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalā ar koncertprogramu “Zīmeļu trāpuo sveļme” uzastuos Līpuojis Simfoniskais orkestris.
Koncerprogramā “Zīmeļu trāpuo sveļme”, kas izskanēs koncertcykla “Lelū dzintaru gaidūt” skaņuos, kluotyn Baļtejā vacuokajam orkestram pīsadaleis ari vejūļneica no Dānejis Kristīna Ostranda, nu orkestri dirigēs vuocīts Lucs Kēlers. Koncerta programā izcylūs zīmeļnīku dorbi: Žana Sibēliusa “Simfoniskuo poema “Sūmeja” op. 26” i “Ūtruo simfoneja Re mažorā op. 43” i Karla Nilsena “Koncerts vejūlei i orkestram”.
Sūmu muzykys miļža Žana Sibēliusa simfoniskī dorbi pīstuov vālam rudiņam – tymūs ir pa putyna dzīsmei, vieja aukai i lopu virpuļam, i tūs rakstejs spieceigs veirs ar pamateigu zīmeļnīka rūku. Publikai labi zynomais vuocu maestro Lucs Kēlers izavieliejs popularū Ūtrū simfoneju i vēļ popularuokū poemu “Sūmeja”. Kluotyn – dāņu gaškys Kristīnys Ostrandys spālātuo Stradivari vejūle Karla Nilsena elegantajā “Vejūļkoncertā”.
Koncertprogramys dalinīki:
Līpuojis Simfoniskais orkestris ir klasisks simfoniskais kolektivs, kas nas dyžuo Eiropys simfonisma tradicejis. Orkestra spāks ir kompetence Eiropys klasiskuos i romantiskuos muzykys atskaņuošonā. Džeza i rokmuzykys stilistikys puorvaļdeišona ļaun tam uzrunuot lelys auditorejis i rast vys jaunus Līpuojis Simfoniskuo orkestra draugus. Skanis mīlesteiba Līpuojis Simfoniskū orkestri vīnoj ar cylvākim vysā pasaulī naatkareigi nu vacuma, uodys kruosys voi nūsadorbuošonys. Ar Līpuojis Simfoniskū orkestri pārnejuo goda majā suocēs ari Latgolys viestnīceibys GORS skaniskais stuosts.
Lucs Kēlers (Lutz Koehler), kurs muzykys pasaulī zynoms ari kai izcyls fagotists, itūšaļt ir Berlīnis Muokslu Universitatis profesors, kur struodoj jau nu 1999. goda, jis bejs ari LSO muokslinīciskuo vadeituoja Atvara Laksteigolys pasnīdziejs. Vaira nakai 25 godus bejs Eiropys Savīneibys Jaunīšu simfoniskuo orkestra direktors, Londonys Karaliskuos muzykys akademejis golvonais gostu dirigents i gūda bīdrs, Karaliskuos Skotejis Muzykys i teatra akademejis Glāzgovā gūda dirigents, Minhenis storptautiskuo muzykys konkursa vaļdis prīšksādātuojs i Vuocejis Muzykys padūmis gūda lūceklis, Hannoveris Muzykys i teatra universitatis profesors.
Kristīna Ostranda (Christina Åstrand) ir vīna nu Skandinavejis īvāruojamuokajom vejūļneicom. Nu juos debejis laika 1990. godā, Kristīna bīži ir vodūšūs Skandinavejis orkestru solo vejūļneica, vysod pīškirūt atskaņuotajai muzykai personeigu interpretaceju. Vairuoki dāņu komponisti sovus dorbus radejuši i veļtejuši Ostrandai. Niu tik septembrī vejūļneica pīdzeivuojuse debejis koncertu ASV kūpā ar Čikāgys Filharmonejis orkestri, nu novembra suokuos byus gotova stuotīs iz Latgolys viestnīceibys GORS skotuvis kūpā ar Līpuojis Simfoniskū orkestri.
Beleti iz koncertu nūpierkami Latgolys viestnīceibys GORS i “Biļešu Paradīzes” kasēs, kai ari www.bilesuparadize.lv. Beletu cena: 3,00–7,00 €.


text:
- Produkti
Plānuošonys kalendars 2023. godam (LTG+LV)
Minimalistisks izdrukavojams A4 formata 12 mienešu kalendars plānuošonai 2023. godam.
+ Duovonā izdrukavojams A4 formata 12 mienešu kalendars latvīšu volūdā!
Izdrukavoj i nosoj leidza, pīkar pi sīvys ci izveidoj stileigu duovonu – sīnys kalendaru!
- Kalendara mieneši ir uzraksteiti 3 volūduos.
- Kruosa: malnbolta
+ instrukceja
Īsaguodoj 2 voi 3 plānuotuojus 2023. godam par izdeveigu cenu!
Īprīcynoj draugu, muosu voi bruoli. “Giut breidi” ir breineigs plānuošonys reiks, kura puslopuos tu variesi izvirzeit sev jaunus mierkus, īplānuot atpyutu, izbreivēt kaidu vokoru, lai captu piparkūkys kūpā ar sovim tyvuokajim.
Naaizmiersti, ka “Giut breidi” plānuotuojs 2023. godam byus varen loba duovona, kura īdvesmuos i nūteikti kaidu puorsteigs.


text:
Juoņa dīnys vokorā LTV1 varēs vērtīs izruodi “Latgola.lv 2”
Pošā Juoņa dīnys vokorā, 24. junī, 21.20, Latvejis Televizejis 1. kanalā “Teātris.zip” nūslēgs sovu pīktū sezonu ar Latvejis Nacionaluo teatra izruodi “Latgola.lv 2”, viestej informacejis televizejis sātyslopā.
Kod nūleiguots i sagaideits jau mīreiguoks Juoņu vokors, eistyn vītā i laikā saīt kūpā, kab nūsavārtu vīnu ļusteigu i sirsneigu izruodi par jau zynomim varūnim, kas dzeivoj Latgolys laukūs, Ontanu i Anni (Pīters Liepiņš i Dace Bonāte) i jūs sābrim Pīteri i Mari (Voldemārs Šuoriņš i Indra Burkovska). Vysaiduokys nūtikšonys, nasaprasšonys, cylvāku kaisleibys i mīlesteiba nūīt laika riņdžu nu Juoņu da Zīmyssvātku.
“Teatris.zip” sezonys nūslāguma raidejumā pyrma izruodis pīsadaleis raidejuma vadeituojs Ojārs Rubenis i akteri Dace Bonāte, Pīters Liepiņš, kurs gastej Ontana lūmā nu Dailis teatra, Indra Burkovska, Voldemārs Šuoriņš i Muorteņš Egliens.
Publicitatis karteņa


text:
Šudiņ ar dokumentaluos kinys „Fedja” pyrmizruodi atkluos Teuvo Tulio kinu nedeļu
Ar režisoris Kristīnis Želvis dokumentaluos kinys „Fedja” pyrmizruodi šudiņ, 1. novembrī 19:00 kinuteatrī „Splendid Palace” tiks atkluota Teuvo Tulio kinu nedeļa. Kai īprīšk viesteits, atzeimejūt Latgolā dzimušuo suomu kinu režisora Teuvo Tulio (eistajā vuordā Teodora Tugaja, 1912-2000) symts godu jubileju, „Splendid Palace” nu 1. da 6. novembram byus kinu nedeļa „Fedja. Teodors. Tulio”.
„Fedja.Teodors.Tulio” īkļautys pīcys kinys, kas taiseitys laikā nu 1938. – 1947. godam i itūšaļt teik izskateitys par suomu kinu klasikys pērlem. Tulio kinu nedelis nūsaukumā apvīnuoti treis vuordi, kurymūs dažaidūs dzeivis periodūs saukts sovpataeigais režisors: krysteitais vuords Teodors, režisora pseidonims Tulio, nu sovā Latgolys bierneibā puika saukts par Fedju. Tulio kinu nedelis laikā skotoma Kristīnis Želvis dokumentaluo kina „Fedja” pīsavierš Tulio bierneibys laikam Latgolys sādžā – kai Latgolys ainava, sadzeive. Tulio naparostuo dzymta i puikys bierneibys puordzeivuojumi i īspaidi piečuok pasaruoda juo režisātajuos kinuos.
Pasasokūt Suomejis Kinu arhīva atbolstam, Tulio kinys tiks demonstrātys nu 35 mm kinu kopejom. Nu kina „Fedja” topuse Anša Epnera studejā AVE, sadarbeibā ar Suomejis studeju Kinoproduction Oy. Kinys operators – Ivars Zviedris, producenti Ivars Zviedris, Kristīne Želve, leidzaproducents – Klāss Olsons. Ituo gods augustā kina ruodeita Suomejis sabīdryskuos televizejis kanalā Yle Teema Tulio jubileja mieneša programā.
Yle Teema sātys lopā par kinu viesteits: „Tulio dzymtuos sādžys ainavā Želve atrūn Tulio kinu katalogu – arhetipi, puorsavārtuši tālūs, kliust par Tulio kinu objektim. Kinys, ainavys i Tulio dzeivisstuosts taisa Kristīnis Želvis melanholiskū i fascinejūšū dokumentalū kinu.”
Kinu nedelis atbaļsteituoji: Vaļsts Kulturkapitala fonds, Reigys dūme, Suomejis Audiovizualais arhivs, Suomejis viestnīceiba Reigā, Reigys nomi i „Splendid Palace”, Suomejis Tierdznīceibys kamera i kompaneja HRX, SIA „Liviko”, laikroksts „Diena”, bars „Karjala”, kompaneja „Fazer”.
Kartenis – publicitatis materiali.


text:
Robertam Mūkam veļteituo “Dzejas pastaiga 99,9”
Roksta autore: Marta Puzāka
Septembra vydā, 14. septembrī, īsasuoce religiologa, filozofa, dzejis raksteituoja Roberta Mūka (eistajā vuordā Roberts Avens) 99. goda 9. mieness. Pīmynūt symtgadis tyvuošonūs, Mūka dzymtuo pogosta Gaļānu īdzeivuotuoji, dzejis entuziasti i školāni devēs jam veļteitā dzejis pastaigā, kab guļdeitu zīdus, skaiteitu dzeju i daleitūs atmiņu stuostūs.
Pastaigys golamierkis beja Gaļānu kopsāta, kur sovā myuža mīrā atsadus dzejnīks. Roberts Mūks aizguoja myužeibā 2006. goda 4. janvarī. 2003. godā jis ilguoku laiku pavadeja ite, sovā dzymtajā pogostā – sātā, kur niu atsarūn muzejs. Tei beja myuža izskaņa, kod dzejnīks cīši daudz laika pavadeja ar Martu Binduku, tuo laika latvīšu volūdys školuotuoju i Gaļānu īdzeivuotuoju.
Marta atguodoj: “Mes staiguojom pa aleicīni i bejom ari itamā (Gaļānu) kopsātā. Tod Roberts Mūks saceja taidus vuordus: “Cik te skaista kopsāta ar bārzim. Reši kur kopūs aug bārzi. Nikur cytur kai viņ ite es grybātu dusēt sovā myuža mīrā.”
Piec nuovis dzejnīks tyka kremēts. Juo atraitne Elza Avena gribēja pīšļu urneņu nūguoduot Amerikā, kur seņuok dzeivuojs Mūks. Vys tik vysi apstuokli sakryta tai, ka dzejnīks tika apglobuots taišni itamā kopsātā – tai, kai jis nu sirds gribēja.
Mūka kopakmini veidoj škalts krysts, kurš simbolizej dūmuotuoja saškaltū dzeivi. “Ūtrais pasauļa kars saškēle juo dzeivi divejuo daļuos – dzeivi dzimtinē i dzeivi trymdā. Beja ari treis lauleibys – maļdeišonuos, patīseibys mekliejumi, mīlesteiba i viļšonuos. […] Krysts tū ari paruoda,” skaidroj Marta Binduka.
Dzeive beja saškalta na tikai trymdā, bet arī dzymtajā vītā – Gaļānūs dzievuoja bierneibā, vāluok bīžuok īsaroda tikai myuža izskaņā. Leluokū dzeivis daļu Mūks ir pavadejs trymdā – Vuocejā, Beļgejā, Amerikā.
Pi kopa tyka nūskaiteita lyugšona, īturāts ari klusuma breids, lai dūmuos pīminātu eipašū personeibu, kas piec seve ir pamatuse na viņ dzeju i materialuos līceibys, bet ari goreigū montuojumu. Itūšalt školānim ir izsludynuots ari jaunradis konkurss par gūdu Mūkam. Nu pīmiņis stuostu kotrys nu jūs varēja smeļtīs kaidu ideju sovam puordūmu dorbam, kas itūgod saistuos ar temu “Iztēle ir realitāte”.
Dzejis pastaigys nūslāgumā interesenti i dzejis raksteituoji dalejuos puordūmuos par Mūka eipašeibom i juo filozofeju. Vaira par Mūka kungu zynuoja stuosteit Roberta Mūka muzeja īprīškejuo vadeituoja Marta Binduka, stuostūt, ka dzejnīks vysu sovu myužu bejs apveits ar religejom, toleranta i organizāta personeiba. Kai svareigu īzeimi jei minieja sovvaleibu – breiveibu dūmuos i reiceibā.
“Sovvaļņīks – agri gribieja byut pīaudzs. Agri suocās smiekiešona. Tāvs aizsyuteja iz Aglyunu, kab tī jū pataisa par cylvāku. Tī jam īpasatykuse meitine. Jis uzrakstejis zeimeiti, īlics jai kuldā, bet školuotuojs jū sagivs i deļtuo daguojs pamest školu,” stuosta bejušuo muzeja vadeituoja.
Vēļ Roberts Mūks bejs cīši organizāts. Kai jis pats saceja: “Muna dzeive ir rutina.” Dzejnīks cīši sadaleiti i prezici izmontuoja kotru dīnys stuņdi. Septenis stuņdis dīnā pavadeitys pi rokstomgolda struodojūt, obligata ari pastaiga storp dorbim. “Leidz pat myuža beigom, cikom varieja tikt pa trepem lejā. Kod suocās nūpītnys veseleibys problemys, tod suocās pastaigys nu sūleņa da sūleņa,” tai atguodoj stuosteit Bindukys kuņdze.
Muzejā arviņ vēļ saglobuots dorba kabinets, kur Mūka kungs struoduojs ar puordūmom i kiupynuojs sovys legendaruos peipis, bez kuru jis nav īsadūmojams. Ite īspiejams sajust juo kluotyn byušonu i nūviertēt davumu.
Sūpluok dorba sporam i organizieteibai beja ari tolerance. Īcīteiba, dažaidu uzskotu pījimšona, koč ari kotrreiz dūmuoja “pa sovam”. Sova ceļa guojiejs. Ari par religejom Mūks ir sacejs tai: “Navar daleit tai, ka es, pīmāram, asu katuoļs, i es saceitu, ka taišni muna katuoļticeiba ir puori vysam. Ka mes asam tī vīneigī i pareizī. Dīvs, myusu radeituojs, ir vīns. Kotra religeja vad pi vīna Dīva, cylvāki jau byuteibā lyudzās par vīnom i tuom pošom vajadzeibom.”
Dzejnīks ar sovu filozofeju i dzeivis guojumu ir radejs ari vierteigu atziņu, kū var vuiceitīs myusdīnu cylvāks – lai atrostu sevi, ir juoaizīt tuoļi paceli nu seve. Patīseiba juos dziļuokajā byuteibā sliepās pošā suokumpunktā.
Itū atziņu deļ seve ir atroduse Gita Palma – Roberta Mūka muzeja vadeituoja Gaļānūs, kas pi ituo omota tykusa eisu šaļti atpakaļ, struodojūt muzejā viņ pusgodu. Tai kai lobu laiku muzeju vadejuse Marta Binduka, Gitai muzeja puorjimšona sovuos rūkuos bejs eists puorbaudejums. Tok dreiži viņ jei saprotuse, ka ir pareizajā vītā.
Gita stuosta, ka, jamūt vārā tū, ka jai ir religejis i muokslys izgleiteiba, Mūka kungu jai reizem ir vīgļuok izprast i saprast – kai jis dūmuojs par dzeivi, kai spieliejīs ar vuordim dzejā i kai jis roda itū filozofiskū ceļu cauri dzeivei.
“Aizīt paceli nu katuoļticeibys, kura ir jam pamatā, izablūdeit pa vysu pasauli, pa dažaidom religejom, asūt paceli i daudz puorcīšūt, vys tik atsagrīzt atpakaļ tī, kur ir juo saknis. Nūīt pi tuo suokumpunkta i saprast, ka vysu myužu guojs pi Dīva. Tei ir juo filozofeja i vīns nu veidu, kai saprast pošam sevi – aizīt tuoli paceli nu sevis, kab piečuok atsagrīztu i atrostu sevi.”
Gita Palma ir talanteiga muokslineica, leidz ar tū jei saradz Mūka filozofejis škautnis ari daudzu cytu muokslinīku ceļā. “Tu suoc zeimēt kai mozs bārns. Tod tu īsavuici akademiskū gleznīceibu i vīnā breidī tev juoroda sovs rūkroksts. I tod kaidā šaļtī lela daļa muokslinīku atsagrīž pi tuo, ka jī otkon suoc gleznuot kai bārni. Jī atsagrīž pi koč kuo pyrmatnejuo. Tei ir taida cyklyska byušona storp dzeivi i nuovi,” tai Gita.
Pasuokumā gasteja ari dzejnīks Valentins Lukaševičs, kurš pasadaleja sovuos puordūmos, ka Mūks vys vēļ ir myusu vydā – sovā dailradē i soglobuotajuos līceibuos, kai ari par tū, ka Roberta Mūka smolkuokuo i eistuokuo filozofeja ir taišni juo dzejā.
“Es dūmoju, ka eistineibā cylvāks piec sovys dziļuokuos byuteibys nikod nanūmierst. Voi tys ir budists, voi tys ir ateists, voi sevkurys puorlīceibys cylvāks. Mes varim sasatikt ar sevkuru cylvāku, kurš nūmirs koč vai tyukstūša godu pyrma ituos šaļts. Tī ir juo teksti. Ari cylvāki, kas pīdzims koč voi piec 50 godu, spies sasatikt ar Robertu Mūku juo dzejā.”
“Cylvāks, kuru es pat naasu redziejs i naredziešu, bet maņ ir koč kaidys sarunys ar jū. Nikas te naapsastuoj. Var laseit teikstus. Roberts Mūks mums ir devs taidu vareibu. Mes varim ari teiri meditativi sasaskart ar jū. Cytreiz, skotūtīs muokuļūs, var saprast i izzynuot varai, nakai gruomotys losūt,” stuosta dzejnīks.
Par gūdu septembra mieneša dzejis nūskaņom Valentins Lukaševičs nūlaseja Mūka sonetu latgaliski, kurš publycāts “Mōras Zemē” 1992. godā.
“Tod stuovu kluss un klausūs dziļuok vēļ,
Kai līsmu mēles puoršalc vāsma skorba:
Kur jāga ir, tur dzeive beidzās mums.
Bet ceineitīs un elst šuos jāgas deļ
Ir vārts, kaut gaišums prosa dorba
Un kotrā atbiļdē ir paslāpts vaicuojums.” (R. Mūks)


text:
Igaunejis pīrūbežā kuļtivej unikalys škirnis seipulus
Roksta autore: Ināra Groce, žurnals “A12”
Čudys aba Peipusa azara rūbežlineja Igaunejā teik īzeimāta ar eipašu viesturiski izaveidojušu – Seipulu ceļu. Igaunejis dīnvydaustrumūs, nu Narvys da pat Viru, braucūt gar azara krostu, vysur sagaideis mozī tierguotuoji ar seipulu viertinem. Ituos vītys vītejī ari saucūt par krīvu golu. Seipulu audziešona nazcik staraveru sādžu īdzeivuotuojim nu seneju laiku ir firmys zeime, izdzeivuošonys garants.
Peipusa regions ir “Peipsi sibul” – seipulu golvonuo audziešonys vīta. Eiropys catūrtuo leluokuo azara ītekmē veidojās cīši specifiski klimatiskī apstuokli, leluos iudiņa tiļpnis tyvums nūdrūsynoj maigys gaisa temperaturys – rudiņūs azars sagloboj syltumu ilguok i izleidzynoj gaisa temperaturys svuorsteibys, bet pavasarūs azars palānynoj zemis sasiļšonu, tai saglobojūt iudiņa leidzsvoru i mytrumu augsnē seipulu deigšonys periodā.
Ceļojam iz Kolkju, kur sateikam Kalastis nūvoda vītejū deputati. Olga stuosta, ka te dzeivoj tī, kurim pateik mīrs i klusums. Seipulu audziešona i zvejuošona Peipusā roda nūsaceitu i stabilu dzeivis ritmu. Daudzi tai grib – dzeivuot stabilitatē, partū ka tu jau zini, kū cytu dīnu dareisi, vyss piec saplanavuotys programys. Seipulu audziešona ir gryuts fizisks dorbs, traktoru pīrūbeža cīmatūs nav daudz, tī poši ir nūvacuojuši. Stateišona i raviešona ir kuorteigs fizisks dorbs. Tī, kuri naspiej izturēt itū vīnmuļū, bet garantātū dorba apjūmu, nūbrauc iz piļsātom. Seipulu audziešona prosa lelys ryupis. Jūs audziešona suoce atsateisteit 19. godu symta vydā, kod staraveri importēja nacionalū kuļtivātū seipulu škirni ‘Bessonovski’ nu Besonovkys cīma Penzys nūvodā Krīvejā. Škirne ‘Bessonovski’ cīš labi pīsamāroj jaunajim apstuoklim i nūdrūsynoj kvalitativys, lelys i stabilys ražys. Roduos īspieja eksportēt seipulus iz Krīveju, i vāluok, kod 20. godu symta 30. godūs tyka izveiduota Seipulu ražuotuoju asociaceja, jī tyka pīguoduoti ari partnerim Suomejā. Vītejī īdzeivuotuoji beja īgivuši jaunu īnuokumu olūtu.
Peipusa azara apleicīnē zynuošonys par seipulu audziešonu ir tykušys nūdūtys nu paaudzis paaudzē i sasaglobuojušys da myusu dīnu. Uzjiemieji i lauku saimisteibys, kas audzej seipulus itamā geografiskajā teritorejā, apvīnuoja sovys prasmis i laika gaitā selekcionēja lobuok damāruotu škirni, kai ari izstruoduoja tehniskuos audziešonys procesus, suocūt nu sāklu īgiušonys, da golaproduktu īpakuošonai. Ap Peipusa azaru ir izaveiduojuse lauksaimnīceibys sistema, kurai soveigs taidu nalelu seipulu audzātuoju teiklys, kas audzej duorziņus viņ nasagtuos teritorejuos i nalelūs zemisgobolūs. Jūs parosti atdola zuoluoju jūslys, veiduodamys zemisgobolu teiklu ar sovu unikalu ekosistemu.
Peipusa azars nūdrūsynoj lobu i gordu ražu, partū ka vysi azarkrosta cīmi ir izvītuoti bejušuo azara dybynā, atsakuopūt iudeņam, vacuo guļtne, boguota vysaidim mineralim i vyslobuokuo seipulim. Partū seipuli te labi aug i jī ir ekologiski. Vajag nūlaseit da augusta vyds, sagataveit puorzīmuošonai. Staraveri naizmontoj vysaidys kimejis, seipulys kaļtej saulē, kab napyust. Cīmūs seipulus globoj pierteņuos ci škiuneišūs, kū vīgli vādynuot, partū seipuli turīs ilgi i nasačākst kai veikalā pierktī. Prūtams, staraveru audzātūs seipulus pierk.
Itūgod riekinoj, ka seipulu datryuks, partū ka sausajā vosorā eipaši labi nav izauguši. Vīna saime izaudzej 3–7 tonnys seipulu, i tys vyss ir rūku dorbs. Lela daļa ražys teik puordūta vairumtierguotuojim, bet daļa tierguota ceļa moluos ci vītejuos tierdznīceibys vītuos. Vīnys viertinis cena ir nu 5 da 10 eiro. Tys nav lātai, bet Čudys azara seipuli ir eipaši, kurus cytur vaira naaudzej. Eipašys garšys eipašeibys i ekologeja dora itūs seipulus eipašus. Sūpluok tuo, ari turistim teik pīduovuots eipašs seipulu ceļš, itai īpazeistynojūt ar Peipusa azara mozajim cīmim i cylvākim. Bet storpsezonā – nu vāla rudiņa da pavasara, teik gaideita nuokušuo sezona. Kaids struodoj Tartu ci Tallinā, veirīši vysbīžuok dūdās dorbā iz uorzemem.
Roksts sagataveits sadarbeibā ar portalu lakuga.lv ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta leidzekļu projektā “Robežlīnijas”.


text:
Sabīdriskuos organizacejis prosa leidzekļus Latvejis Radejis studejis izveidei
Divpadsmit Latgolys sabīdriskuos organizacejis nūsyutejušys viestuli Latvejis Republikys Ministru prezidentei Laimdotai Straujumai ar lyugumu atbaļsteit i pīškiert budžeta leidzekļus (jaunuos politikys iniciativys ītvorūs) Nacionaluos Elektroniskūs plošsazinis leidzekļu padūmis (NEPLP) i Latvejis Radejis (LR) īcerei izveiduot Latvejis Radejis regionalū studeju Latgolā (Rēzeknē), kab efektivuok ražuotu vītejai auditorejai pīmāruotu sabīdriskuo medeja saturu.
Studeja vajadzeiga, kab styprynuotu sabīdriskuo medeja kluotynbyutni Latgolā, uzrunojūt klauseituojus, kas pakļauti agresivai uorvaļstu propagandai.
Studeja piļdeitu sabīdriskū pasyutejumu LR4 i puorejom LR programom, taidā veidā styprynojūt Latgolys informativū sasaisti ar puorejim Latvejis regionim, kai ari Elektroniskūs plošsazinis leidzekļu lykuma 71. pantā nūsaceitū praseibu nūdrūšynuot latgalīšu rokstu volūdys kai viesturiska latvīšu volūdys paveida saglobuošonu, aizsardzeibu, atteisteibu i lītuošonu.
1.Bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa” (Guntis Rasims)
2.Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (Dagneja Bramane)
3.Bīdreiba “Kukuži” (Oskars Orlovs)
4.Bīdreiba “Upītes jaunīšu folkloras kūpa” (Andris Slišāns)
5.Bīdreiba “Kūzuls” (Valentina Kirsanova)
6.Bīdreiba “Latgolys Saeima” (Tenis Bikovskis)
7.Latgalīšu rokstu muzejs (Pīters Lōcis)
8.Bīdreiba “Latgales tradicionālās kultūras centrs “Latgaļu sāta”” (Astrīda Vucina)
9.Latgolys kulturys centra izdevnīceiba (Juoņs Elksnis)
10.Bīdreiba “Zvejsalas mākslas galerija” (Osvalds Zvejsaļnīks)
11.Bīdreiba “Mediju radošā studija” (Ināra Groce)
12.Bīdreiba “Tautas muzikantu biedrība” (Iveta Dukaļska)


text:
Svātuo Rūmys Impēreja
Svātuo Rūmys Impēreja (vuocīšu: Heiliges Römisches Reich; latiņu: Sacrum Imperium Romanum) — beja nu daudzom tauteibom i vaļsteibom sastuovūša savīneiba Centrālos Eiropys teritorejā, kura roduos Agreinojūs vydslaikūs i pastuovēje ļeidz 1806 godam, kod tei sabruka Napoļeona koru laikā.[1] Ļeluokuo impērejis teritoreja piec 962 goda beja Vuocejis Karaļiste. Tai že impērejis sastuovā beja taidys zinomys karaļistis, kai Bohēmejis Karaļiste, Burgundejis Karaļiste i Itaļejis Karaļiste.
Vāsturnīkim aizvīn acaškirās dūmys por impērejis dzymšonys godu. Vīni uzskota, ka impērejis suokums beja 800 godā, kod Rūmys Pāvests Ļeo III krūnieja franku karaļi Kuorļi Ļelū por imperatoru. Citi por impērejis suokumu uzskota 962 godu, kod Otto I tyka krūnāts por imperatoru i jis sevi uzskateja por Kuorļa Ļeluo piecteci.[2] Deļ itim divim imperatorim vīdūkļi i rašonuos godi bīži vīn atškiras.


text:
Breivdobys muzejs atkluoj jaunū sezonu i aicynoj iz Nūvodu dīnu 2. majā!
Latgolys sātā saimnīkoj LgSC i pīduovuos vysaidys tradicionalys i na tik tradicionalys latgaliskys padariešonys!
Tymā skaitā – Latgolys Zvaigžņu torgi! Izsūle ar montom, kū sabīdreibā zynomi latgalīši zīduojuši kūpeigam mierķam – vysi īnuokumi aizīs “Latgalīšu dzīšmu kladis” izdūšonai.
Suokums 12:00
- Liturgeja Sv. Jaunovys Marejis gūdam Eleonorviles katuoļu bazneicā sadarbeibā ar Reigys Gareiguo seminara audzieknim
- Sasadzīduošonuos maratons „Lobs ar lobu sasatika i sadzīduoja!”
- Sasadoncuošona „Dzīduot muoku, doncuot muoku!”
- Latgolys Zvaigžņu torgi – izsūle nu sabīdreibā pazeistomu latgalīšu personeigom montom
- Latgalīšu kaitys „Kurs mudruok: zyrgs ci mašyna?” – kaušonuos ar mītim, juošona ar zyrgu i cytys tradicionalys i na tik tradicionalys latgalīšu kuozu spēlis
- Maja dzīduojumi pi krysta ar VEF Kulturys piļs Senioru kluba Latgalīšu sadzeivis dzīšmu ansamblis „Olūteņš”
Tok bez vysa tuo: individualuos saceņseibys – kaušonuos ar mītim, zyrgu skrīšanuos saceņseibys, īspieja pošam sev sataiseit latgalisku krekleņu, dvīli, kuleiti i c. ar latgaliski sauklim! Kruosys byus, tik juopajam leidza iz kuo zeimēt! 😉
Eipaši aicynojom pīsadaleit torgūs! Tiks izsūleitys dažaidys montys, kū pīduovoj sabīdreibā zynomi latgalīši taidi kai: hokejists Ģirts Ankipāns, muziki Ingars Gusāns (Sovvaļnīks, Borowa Mc), Guntis Rasims (Bez PVN, Oranžais koris), Juris Ostrovskis (Patrioti.lg), Aigars Runčis (Borowa Mc), ābeču kolekcionars Juris Cibulis, Nacionāluo botāniskuo duorza direktors Andrejs Svilāns i cyti.
Torgūs vari kliut par eipašnīku kaidai nu montom: hokejista Vankuverys 2010 olimpiskūs kaitu kiverei, hokeja vāzai, jūstom (gon tautiskai, gon modernai), muzykys albumam, gruomotai i cytom sadzeivē nodereigom llītom ar kaida zynoma latgalīša stuostu i veļtejumu.
Ite puors montu, pi kuo vareisi tikt.
Hokejista Girta Ankipāna 2010. goda Vankuverys olimpiskūs spieļu kaska, juo hokeja vāza i autografs.
Muzykanta Ingara Gusāna (Sovvaļnīks, Borowa MC) jūstys.
Grupys “Bez PVN” gitarys steigys.
Muzykanta daGunchi (Bez PVN, Oranžais koris) capure.
Aigara Runča (Borowa MC) “Ibrahima ūtrs lobuokais draugs” i albums “Ui, lobs!”
Aigara Runča (Borowa MC) cīš meils i daudzi koncertus pīdzeivuojs krakls ar uzrokstim “Betmenc” i “Borowa MC”
Torgūs sazīduotuo nauda tiks izmontuota “Latgalīšu dzīšmu kladis” izdūšonai, kurā tiks apkūpuotys popularuokuos tradicionaluos i modernuos dzīsmis!
Vaira dazynuošonai vari vaicuot Edeitei:
edeite@inbox.lv ci 29509672


text:
Latgolys kulturys programā 2021 apstyprynuoti treis LgSC projekti
Nūsaslēdzs Latvejis vaļsts mežu i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programys 2021. goda projektu konkurss i 30. aprelī tyka paziņuoti atbaļsteitī projekti, kuru vydā ari treis bīdreibys “LgSC” projekti.
Bīdreiba “LgSC” Latgolys kulturys programā 2021. godā beja īsnēguse pīcus latgaliskuos kulturys projektus. Programys atbolstu sajēme i 2021. godā tiks eistynuoti itaidi projekti:
Ilzis Spergys dzejis kruojums “Rudiņa bolsi”. Projekta mierkis ir veicynuot kvalitativys i jaunys literaturys latgaliski izdūšonu. Ilze ir vīna nu spieceiguokūs myusdīnu latgalīšu literatu. “Rudiņa bolsi” byus pyrmais Ilzis Spergys dzejis kruojums, tymā tiks apkūpuoti vaira nikai desmit godu laikā saraksteitī dzejūli pīaugušajim. Dzejis kruojumu paradzāts izdūt 500 eksemplaru tiražā, kruojuma redaktore byus literate Anna Rancāne. Sajimtais finansiejums 2500 €, projekta vadeituoja Kristīne Pokratniece.
Gruomotys “Līvānu novads tradīcijās, dziesmās un stāstos” izdūšona. Izdavuma mierkis ir Leivuona apleicīnis tradicionaluos kulturys montuojuma apkūpuošona i mutvuordu folklorys montuojuma izceļšona. Gruomotys sastateituojs – Mairis Iesalnieks, redaktore Ilze Sperga. Sajimtais finansiejums 4000 €, projekta vadeituojs Mairis Iesalnieks.
Mobiluos lītuotnis latgalīšu volūdys apgivei izstruode. Projekta mierkis ir veicynuot sabīdreibys izpratni par latgalīšu volūdu, tuos nūzeimi Latgolys kulturvidē i veicynuot latgalīšu rokstu volūdys raksteitprasmis leimiņa pīaugumu. Izgleitojūši izklaidejūšuo lītuotnē byus daīmama Android operātuojsistemā. Sajimtais finansiejums 4000 €, projekta vadeituoja Vineta Vilcāne.
Atbolstu projektu konkursā nasajēme nivīns nu obeju projektu, kas beja paradzāti latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv darbeibys atteisteišonai i paplašynuošonai.
Itūgod projektu konkursā tyka īsnēgti 142 projekti ar kūpejū pīprasejumu 525 tyukstūšu eiro apmārā, bet atbolstu konkursā sajēmuse taišni puse – 71 projekts 155 tyukstūšu eiro apmārā. Projektus Latgolys kulturys programā itūgod izviertieja komiseja sešu cylvāku sastuovā – treis eksperti nu Latgolys regiona, diveji Vaļsts kulturkapitala fonda puorstuovi i vīns puorstuovs nu Zemkūpeibys ministrejis. Vaira informacejis par Latgolys kulturys programys 2021 rezultatim ITE.


text:
Jelgovā ļustej kūpā ar “Rikšim”
12.aprelī, pīktdīnys vokorā Jelgovys LgSC biroja jaunīši sareikuoja pasuokumu ar izklaidējūšu pīsitīni i ar postfolklorys grupys „Rikši” leidzdaleibu.
Suokumā ikvīns interesents varēja jimt daleibu intervejā ar „Rikšim” i izzynuot kū vairuok par šū muzykys grupu. Prīks, ka jaunī muokslinīki aktivi īzasaistieja sarunā i pastuostieja daudz interesantu faktu par sevi. Kai grupa jī kūpā ir jau 2 godus i ir uzastuojušīs naskaitamūs koncertūs gon Latvejā, gon uorzemēs, kūpā pīdzeivuodami daudzus kuriozus. “Rikši” ir nūpītni nūskaņuoti turpynuot dorbuotīs i pilnveiduotīs. Atkluoja ari, ka nuokušajā godā pat plānoj izlaist sovu debejis albumu.
Dzīsmis jim saīt izpiļdeit cīši labi, par kū ikvīns grybātuojs vokorā varēja puorsalīcynuot, kod „Rikši” uzastuoja „Melno cepurīšu balerijā” i snīdza klauseituojim pozitivu lādeņu, dzīduodami latgalīšu, latvīšu, boltkrīvu i čehu tautysdzīsmis.
Gandariejums ir lels, kod pošim prīks par padareitū dorbu, bet vēļ lobuok ir tod, kod vysi puorejī i ari muokslinīki ir apmīrynuoti. Tai beja ari itymā gadiejumā! Par tū drūši varam gaideit, kod „Rikši” otkon atbrauks iz Jelgovu, kuops iz skatuvis i prīcēs myusus . Paļdis!
Jelgovys biroja jaunīši
Puors biļdis, kai tys vyss nūtyka: