text:
Pītera dīnā retro mocikletu “Pīteru ryucīņs 2019”
Roksta autors: portals lakuga.lv
Pītera dīnā, 29. junī, 10.00 stuņdēs Bieržgaļa pussaleņā sastū godu puļcēsīs retro mocikletu braucieji saītā “Pīteru ryucīņs2019” i dūsīs iz Rogovkys pusi. Kasgadejim retro mocikletistu kūpā aicynuotuojim LEONAM JERUMĀNAM, JUOŅAM RANCĀNAM i AIVARAM MEDINĪKAM svareigys div lītys – vacūs dzeļža rumaku kuoju izlūceišona i lokalpatriotismā baļsteita Latgolys kulturviesture.
Par idejis rasšonūs i ituogods braucīņa maršrutu stuosta L. Jerumāns: “Mes trejatā itū lītu īsuocem. Juoņs Rancāns i es naasam bieržgalīši, cālušīs nu Rogovkys pusis. Bieržgalī struoduojom, tai palykom. Aivars Medinīks ir myusu kolega. Latvejā, kai Pūlejā i Leitovā, beja suokuši laseit vacūs mocikletus, kaidam tys beja bizness. Agruok Latgolā ritiņs i mociklets beja vīneigī puorsavītuošonys leidzekli, niule kotrys puikeļs par 200 eiro var nūpierkt vacu opeli i braukt ar mašynu. Maņ roduos pavysam abstrakta ideja, ka cylvāki, kas jauneibā poši braukuši ar mocikletim, varātu sataiseit sovys “javenis” i “emkys” i pabraukt ar vacajim mocikletim, na puordūt, kam pasagoda. Juoņs munu ideju skaidri nūformulēja – kas tys par braucīni varātu byut.
Tod dūmuojom, kod braukt. Skaidrys, ka vosorā, na zīmā. Kai smejīs, ari Anglejis karalīne dzimšonys dīnu sviņ, kod lobs laiks. Tai i mes. Derēja juņs voi juļs. Juoņa dīnā cytys lītys juodora – par gunkuri juolāc i papardis zīds juomeklej, kur tu jū ar mocikletu atrassi? Pītera dīna derēja, taids styprys vuords i aizbiļdnis. Pi myusu Pītera dīnu sauc par Pīterim. Kai nūsaukt pasuokumu? Mūdē beja vuords ruļavuot, a napatyka, kam cīš “nūdruozts”. Mocikleta motors ryuc – partū ryucīņs, tai roduos “Pīteru ryucīņs”.Pyrmajūs godūs vajadzēja vysus apzvaneit, informēt, pīrunuot pīsadaleit, niu jau veikalā napazeistami cylvāki veikalā kluot pīīt, paprosa, voi braucīņs nūtiks.
Ūtrais beja salikt kūpā lokalpatriotisma i kulturviesturis lītys. Gribējuos, lai na viņ nu gruomotu mes zinim par sovys apleicīnis izcylim ļaudim, bet ari dzeivē redzim tuos vītys. Pyrmū godu braucem pa apleicīnis Pīterim, īsagrīzem pi Gailuma, lai jam dabasi!, iz Desetnīku kopim, kur Jurceņš i Miglinīks. Itei jau ir tradiceja, i kotru godu dalīkam i dalīkam kū kluot.
Itūgod daliksim Lyuzinīkus, tī muna pyrmuo škola i veiskupa Rancāna dzymtys vīta. Dūsimēs iz Gryudinīšim, tī vēļ školys āka palykuse, Madsolys Juoņs Gryudinīšūs dzeivuoja, pabyusimMežavydu pusmuižys parkā, kū sauc par Ūtrajim Mežavydim. Pasavērsim braucīnī myusdīnu relejis – īsagrīzsim pi Mežavydu tomatu audzātuoju, Andra Ļubkys ražūtnē.
Braucieju ap 30 sasalosa, ir izaveiduojs grupys kūduls, kas brauc vysu laiku. Kotru godu mocikletam kū jaunu nūpierc, kū paremontej. Pasaklaus – Bieržgalī to vīns mociklets nūpukšinej, to cytā pusē aizryuc. Gatavejās. Pyrmsbraucīņa nūskaņa jau ir. Ka breivs, mums pīsavīnoj ari bazneickungs. Latgolā jau nikas bez prīstera nanūtyka, svieteibu deve, lai izadūtu. Lykuos, jau vyss ar braukšonu byus izsmalts, bet pasaveru, kai Dzintars Dvinskis pa Viļakys pusi jamās (jam sovaiduoks formats, prūtams), gribīs tū vysu turpynuot.”


c: text/html

text:
Pyrmajā dzejis slamā latgaliski “Rogovkys dzejis voga” uzvarējuse Mārīte Slišāne
Sastdiņ, 10. septembrī, Rēzeknis nūvoda Rogovkā nūtika pyrmais dzejis slams latgaliski “Rogovkys dzejis voga”, kurā sasaceņte deveni latgaliski rokstūši autori, bet par uzvarātuoju trejuos saceņseibu kuortuos žureja i skateituoji atzyna Mārīti Slišāni.
Rogovkā aizvadeitais dzejis slams “Rogovkys dzejis voga” beja vīna nu septembrī tradicionalūs Dzejis dīnu laika nūtikšonu. Dzejis slams ir dzejis kusteiba, kas Latvejā i pasaulī (storptautyski zynoma kai “Poetry slam”) atdzeivynuojuse interesi par myusu dīnu dzeju. Rogovkā nūtykušajā dzejnīku saceņseibā sasaceņte deveni latgaliski rokstūšī autori, daļa nu kuru beja atkluojums ari pasuokuma apmaklātuojim, – Annele Slišāne, Gunta Ločmele, Mārīte Slišāne, Maruta Avramčenko, Līvija Liepdruviete, mygluojs, Rasma Svikle, Jana Skrivļa-Čevere i Deimārs. Dzejnīku snāgumu vērtēja pīci žurejis lūcekli – dzejneica i publiciste Anna Rancāne, literaturzynuotneica Ilga Šuplinska, Latvejis Radejis Latgolys studejis vadeituoja Renāte Lazdiņa, latvīšu volūdys i literaturys školuotuoja, Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociacejis vadeituoja Veronika Dundure i latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv redaktore Laura Melne, kai ari kai sastais žurejis lūceklis beja skateituoju bolsuojums. Pyrmajā kuortā sovu dzeju skaiteja vysi slama dalinīki, ūtrajā kuortā tyka pīci lobuokī, bet par “Rogovkys dzejis vogys” uzvarātuoja gūdu finalā sasaceņte Annele Slišāne, Rasma Svikle i Mārīte Slišāne. Par lobuokū žureja i skateituoji atzyna Mārīti Slišāni.
Pyrmuo dzejis slama latgaliski uzvarātuoja sajieme ari naudys bolvys – 100 eiro nu Nautrānu pogosta puorvaļdis i 100 eiro nu latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv, portalā tyvuokajā laikā slama uzvarātuojis Mārītis Slišānis saceņseibā skaiteitūs dzejūļus varēs ari puorskaiteit kotrys interesents. Kai atzeist poša Mārīte, jai itei uzvara ir cīši lels puorsteigums: “Da pādejuo nazynuoju, voi variešu iz Rogovku tikt, bet muosa Annele Slišāne mudyuoja vys tik braukt i pīsadaleit. Kūpumā tuo ari beja, ka es braucu, kab dabuotu emocejis, pīdzeivuot koč kū sovaiduoku, i nivīnā breidī nabeju īsadūmuojuse par koč kaidu saceņseibu, deļtuo kod mani nūsauce par uzvarātuoju – beju cīši puorsteigta. Reizē saguojs tai, ka maņ kai cylvākam, kurs nav cīši publiskys, ir napuorlīcynuots par sevi i baileigs, tys ir cīši, cīši pateikami i svareigi, jo tys ļaun apsazynuot, ka es ari tak varu! I poša Rogovka maņ cīši pateik – ir daudz breineigu atmiņu nu studeju laiku ekspedicejis i ari pīsadaleišonys “Vosoruošonā”.”
Vaira izzynuot par Mārīti Slišāni var Ilzis Spergys sarunā ar jū ITE.
Pyrmuos “Rogovkys dzejis vogys” vadeišona beja uzticāta raidejumu i pasuokumu vadeituojam, improvizatoram Kozmenam aba Mārtiņam Kozlovskim, storp dzejis skaitejumim par muzykalajom uzastuošonom pasaryupēja dzīsminīks Vinsents Kūkojs i grupa “Borowa Mc”, nūtikšonu nūslēdze Ingars i Mareks Gusāni ar dzīsmi-Rogovkys himnu “Ar Reigys morali”, bet piec dzejis slama uzvarātuoju nūskaidruošonys pasuokuma apmaklātuoji beja aicynuoti iz balli, kuru spēlēja Jānis Poplavskis.
Dzejis slama nūsaukumā “Rogovkys dzejis voga” simboliski sasaveja septembra pyrmuo daļa, kas laukūs īrosts ir ražys nūvuokšonys, jo eipaši buļbu laseišonys laiks, i dzejis saceņseiba. Leidzeigi kai buļbu vogā, kur zynomu apbreinu izapeļnej dreižuokais i ceņteiguokais laseituojs, ari slamā vys tik kai uzvarātuojs da gola teik tys, kurs ar sovu rodūšū dorbu spiej vysa spylgtuok puorlīcynuot žureju i skateituojus, ir izveiceiguokais vuordu meistars. Nūtikšonys reikuotuoji prīcojās par skateituoju i dalinīku lobajom atsauksmem piec pasuokuma i ir īceriejuši dzejis slamu “Rogovkys dzejis voga” reikuot ari cytugod.
Latgalīšu dzejis slama “Rogovkys dzejis voga” idejis autore ir Nautrānu pogosta kulturys pasuokumu organizatore Inga Vigule, bet tū reikuoja Nautrānu pogosta puorvaļde sadarbeibā ar bīdreibu “LgSC” i latgalīšu kulturys ziņu portalu lakuga.lv. Nūtikšonu atbaļsteja Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
“Pi myusim Latgolā” saruna ar Jezupu Šnepstu
Itūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veidotuoji gastej Preiļūs. Tī atsarūn leluokais Latgolys pīna puorstruodis uzjāmums “Preiļu siers”. Žurnalists Tenis Bikovskis sasatyka ar A/S “Preiļu siers” vaļdis prīšksādātuoju Jezupu Šnepstu, kab dazynuotu vaira par pīna ražuošonys i puorstruodis nūzari Latgolā i Latvejā.
Jezups Šnepsts stuosta, ka sovys pastuoviešonys laikā uzjāmums audzs i atsateistejs. “Preiļu sīrs” na viņ ražoj sīrus i cytus gordumus, puorstruodojūt pīnu, nu ari uztur sovu gonompulku i īpierk pīnu nu vītejūs zemnīku. Juodazeimoj, ka itam uzjāmumam ir div meitys uzjāmumi Kruoslovā i Daugovpilī.
Kai pastuosteja Jezups Šnepsts, juo vadeitais uzjāmums ražoj pīna produkceju na viņ Latgolys ci Latvejis patārātuojim, nu ari eksportam. Uzjāmumam ir gona lobi ruodeituoji, Šnepstam bejuši ari pīduovojumi tū puordūt, tok jis taidus pīduovojumus nimoz naapsver, partū ka uzjāmuma vierteiba aug kotru godu.


text:
Rēzeknē dzymušuo pasaulī labi zynomuo varganiste vysod izsvāruse sovys latgaliskuos saknis. Apkalna ir vīna nu Eiropys aktivuokūs i pīpraseituokūs solo varganistu i vīna nu rešūs, kurei par sovu miseju uzskotu vargaņu īskandynuošonu ari uors bazneicu. 2015. godā Rēzeknē nūtyka pyrmais vargaņu muzykys festivals ORGANismi, kuruo muokslinīcyskuo vadeituoja ir Iveta. Festivalā muzykali īsaveja ari latgaliskuos notys.
NOMINANTI:
Andris Eriņš, dzīšmu autors i dzīsminīks
Andris Slišāns, Namaterialuos kulturys montuojuma centra „Upīte” direktors
Ilga Šuplinska, literaturzynuoteneica, latgalīšu kulturvidis aktiviste
Kristaps Rasims, akters i muzikis


text:
26. septembrī Rēzeknis Tehnologeju akademejā sešim izcylim Latgolys pedagogim tyka padūtys Nikodema Rancāna bolvys i četri školuotuoji tyka pi papyldbolvys.
Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba Nikodema Rancāna bolvu Latgolys izcyluokajim pedagogim īdybynuoja i pyrmū reizi padeve 2015. godā, iz N. Rancāna 145 godu jubileju. Bolvys mierkis ir na viņ izcyluo latgalīša pīminis saglobuošona, bet ari školuotuoju profesejis populariziešona un juos prestiža paaugstynuošona sabīdreibā, atzeimejūt izcylu un pošaizlīdzeigu pedagogu dorbu.
Ari itūgod seši školuotuoji sajēme eipašu Riharda Cibļa darynuotu saktu, kas jau palykuse par tradicionalu ituo konkursa bolvu. Bolva – sudobra pokovsakta – ir laimis zeime, kam soveiga simboliska i praktiska vierteiba. Izviertejūt pretendentus, žureja pīgrīze viereibu pedagogu spiejom īvīst vysaidus jaunynuojumus sovā dorbā – jaunys pīejis, metodis, strategejis, jū seviški jamut vārā tū, ka īprīškejais vuiceibu gods paguoja golvonom kuortom attuolynuoti. Kai vysod, papyldu punkti viertiešonā tyka tim pedagogim, kas sovā dorbā izmontoj ari latgalīšu volūdu.
N. Rancāna bolvu sajēme: par inovacejom izgleiteibys procesā Viļānu vydsškolys viesturis školuotuoja Valentīna Beitāne i Jura Soikāna Ludzys muokslys školys pedagoge Iveta Ladusāne; par inovacejom izgleiteibys procesā, par jaunom metodem, par intensivu pietnīciskū dorbu, par jaunom tradicejom i par latgaliskajom aktivitatem Nautrānu vydsškolys viesturis školuotuoja Valentīna Turlaja; par par školys kolektivu motivejūšu i prasmeigu attuolynuota dorba organiziešonu Rēzeknis suokumškolys direktore Ilona Stramkale; par radūšu i psihologiski atbolstūšu pīeju attuolynuotūs vuiceibu laikā Kruoslovys Varaveiksnys vydsškolys sporta školuotuojs Dmitrijs Silovs (jis ir ari F37 sporta klasis paraolimpīts škāpa svīsšonā i lūdis gryusšonā, Pasauļa i Eiropys čempions škāpa svīsšonā sovā sporta klasē); Austrumlatvejis Tehnologeju vydsškolys programiešonys školuotuoja Sandra Trošina.
Papyldbolvu nu Latgalīšu kulturys bīdreibys: par īguļdejumu i sasnāgumim latgalīšu volūdys, kulturviesturis i nūvoda vuiceibys īvīsšonā i īdzeivynuošonā školys vuiceibu vidē pyrmsškolys izgleiteibys īstuodis “Annele” (Reigā) školuotuoja Iveta Seimanova, kas ir pazeistama Latgolys etnografiskūs tārpu darynuotuoja; par inovacejom izgleiteibys procesā, pozitivom emocejom sliepņošonys puļceņā Malnovys koledžys, Viļānu Muzykys i muokslys školys školuotuojs Dainis Poikāns; par par školys dorba kolektivu motivejūšu i prasmeigu attuolynuota dorba organiziešonu Daugovpiļs Vaļsts gimnazejis direktora vītneica audzynuošonys dorbā Sandra Rutkovska, par radūšu i psihologiski atbolstūšu pīeju attuolynuotūs vuiceibu vidē Kruoslovys Varaveiksnys vydsškolys latvīšu volūdys školuotuoja Valentīna Purpiša.
Olūts: lakuga.lv


text:
Oktobra beiguos Minskā nūtika pirmais Boltkrīvejis Pauerliftinga bez ekipiejuma federacijis kauss. Cādrā ceikstīņī sportistam riezeknītim Edgaram Ratniekam izadavuos nūkļiut iz gūda pjedestāla, dabuonūt 2.vītu ar rezuļtatu kūpsummā 782 kg. Spāka treisceikstīņa sacenseibous, svoru stīņa spīšonā guļus i vilkmē nu zemis pīsadaļie 161 atlēts (14 sīvītis i 147 veirīši) nu Boltkrīvejis, Ukrainys, Igaunejis, Latvejis i Venecuelys. Vaļ vairuok par šū nūtikumu līk myusim prīcuotīs fakts, ka Edgars ir myusu kolega – SIA “Energy Resources CHP” RSEZ koģeneracijis operators. Itymuos sacenseibuos Edgars pīsadaļie ar sova uzjāmuma finansiālū atbolstu, i īpašu paļdis jis soka SIA “Energy Resources CHP” RSEZ Vaļdis prīkšsādātuojam Romānam Vdovičenko, kas uzmundrinuoja Edgaru gon morāli, gon materiāli. Edgars Ratnieks ir sporta meistars pauerliftingā kūpš 2010.goda, vairuokkortiejs Latvejas čempions i rekordists. Lobuokī rezuļtaty kūpumā puorsnīdz 800 kg. Tai turpynuot!
Socialuo dzeive


text:
110 dīnu sasavasaluošona ar Mikeli Bukšu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Ituo gods 1. junī literaturviesturnīks, volūdnīks i publicists Mikeļs Bukšs (1912–1977) tiks atguoduots 110. dzimšonys dīnā. Taišni 110 dīnu pyrma ituos nūtikšonys Bolvu Centraluo biblioteka aizsuokuse stuostu sereju i akceju #SazavasalojarMikeliBukšu, kab pyrma jubilejis izcylū personeibu sabīdreiba īpazeitu vaira.
Akcejis #SazavasalojarMikeliBukšu idejis autore ir Bolvu Centraluos bibliotekys vadeituoja Ruta Cibule. Akcejis dūma ir caur stuostim i atmiņom dažaidūs formatūs izstuosteit vaira par Mikeli Bukšu, juo dorbim i personeibu. Niu gondreiž kotru dīnu Bolvu Centraluos bibliotekys profilā socialajā teiklā Facebook (verīs ITE) teik publicāts kaids jauns stuosts par Bukšu.
“Dūma par Mikeļa Bukša jubilejis gaideišonu jau aiz laika roduos pieški. Deļkuo gon 110. dzimšonys dīnu nasuokt svieteit jau 110 dīnu pyrma Mikeļa dzimšonys dīnys? Tei forma, kaidā mes tū varim dareit šudiņ, ari ir breineiga i ar daudzi īspiejom. 90. godūs mes vyspuor dzeivovom ar Mikeļa Bukša vuordu iz lyupu, jo pasaruodeja juo gruomotys i tys beja koč kas, kū mes pyrma tuo nazynovom voi zynovom cīši moz. I izaruod, ka ir cik daudzi cylvāku, kas ar jū bejuši saisteiti, kam Bukša gruomotys paleidzējušys veiduot dzeivis uzskotu. Caur itim dažaidajim stuostim, atmiņom i atziņom, mes cīši labi varēsim atkluot Mikeli nu dažaidu pušu. Mums piļneigi pītiks, kuo saceit vysu itū laiku da 1. juņa, da dzimšonys dīnys,” stuosta Ruta Cibule. Jei atsazeist, ka aizsuoktais process prosa daudzi energejis i uzjiemeibys, bet cīši daudzi energejis ari īdūd atpakaļ ar vysom atsauksmem, cylvāku atsauceibu, asūt sajiuta, ka ir īsuokts vīns taids cīši dzeivs process. Ruta Cibule atkluoj, ka jau niu asūt daudzi personeigūs stuostu, kurūs izstuosteit, kai ari video īroksti, taipat ar biblioteku ir sasazynuojuse i akcejai sekoj leidza ari poša Bukša saime.
Akcejā planavuots īsaisteit ari cylvākus, kurī ir sasatikuši ar Mikeļa Bukša saimi, cytys Latgolys regiona kulturys īstuodis, kai ari sabīdreibā zynomuokus ļauds. Taipat biblioteka aicynoj akcejā īsasaisteit i pasadaleit ar sovim stuostim, atmiņom kotru interesentu. Sasazynuot ar biblioteku var tīpat socialajā teiklā Facebook voi rokstūt biblioteka@balvurcb.lv.
Bolvu Centraluos bibliotekys vadeituoja Ruta Cibule soka, ka personeigi jai Mikeļa Bukša dorbu studiešona ir pamats mugurkauļam latgaliskajūs vaicuojumūs. “Kūpš es satyku Mikeli Bukšu, munā dzeivē vyss ir kuorteibā,” nūsmej Ruta.
Īcarāts, ka 1. junī, Mikeļa Bukša 110. dzimšanas dīnā, byus ari svātku sasatikšona Bolvu nūvoda Škilbānu pogosta Plešovā, kur ir Bukša dzymtuo sāta. Svātku sasatikšonys eistynuošonu organizēs kai poša Ruta, tai leluokī dorbi byušūt iz Namaterialuos kulturys montuojuma centra “Upīte” direktora Andra Slišāna placu.
Vaira par Mikeli Bukšu, juo dorbim i dzeivi var izzynuot ITE.


text:
Naivisma literatura
Tievanānu pavasarī jaunūs autoru storpā roduos vaicuojums – kur publicētīs, kur dūt sovus tekstus, kai paruodeit pasauļam, ka roksti, i sajimt atpakaļ pasauļa atbaļsi? I eistyn, kur ta tys latgalīšu autors lai īt – Reiga tuoli, Dīvs augši, papeirs duorgs.
Latvīšu literaturai gryuti laiki, a latgalīšu literatura vyspuor ir duraku izprīca sovā vaļā – nazkū pīroksta, nivīns tuo naskaita, bet partū otkon ir teksti latgaliski. Dzejūleiši to latgalīšim pateik – kai i vysim latvīšim. Seviški iz rudini, kod latvīšim ir buļbu rakšonys i dzejūļu skaiteišonys laiks, dvēselis pīmierkst ar rudiņa leitim, astris smuordoj piec rudiņa, sirds sauc piec suopeigu tekstu. Dzejis dīnys kai vysa pasauļa suopu laiks – par pagaisynuotu ļūbesteibu, nikod nasatyktim cylvākim i garom palaistom īspiejom. Suop i roksta, roksta i suop.
Ruodīs, kab na latgalīšu volūdys, latgalīšu literaturu varātu mīreigi aizmierst – lingvistiskuos vierteibys bīži vaira kai literaruos. Taida īsuocieju prīca nūsaturēt dzymtajai volūdai sadlūs kai trokam zyrgam, a kur ar tū zyrgu juot – bess zyna. Tai i pajuoj pa gabaleņam – dzejūleits par mīlesteibu, dzejūleits par Latgolu, dzejūleits par gryutim laikim i inflaceju. I gona. Kod taidu dzejūleišu sasakruoj vaira, var publicēt kaidā kūpkruojumā ci izdūt sovu kruojumu. Pa laikam i latgalīšim izīt pa kaidam literaram kūpkruojumam, latgalīšu literatura ir dzeiva, pučis autorim, gūds izdeviejam.
Rēzeknē Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba izdavuse literarū almanahu “Olūts”, jau 17. piec skaita. Vysi zyna, ka latgalīšu literatura ir myusu vierteiba, tok na vysi juos skaita – tei jau taida babu literatura. A “Olūtā” publicejās vysi, kas viņ kū nabejs aizsyuta Eļkšņam – jam sirds plaša, struodoj ar kotru autoru i nu kotra cer izbyrdynuot kaidu zalta gryudu. I “Olūts” izīt. Nūmierst “Literatūra un Māksla”, nūmierst “Literatūra. Māksla. Mēs”, nūmierst “Kultūras Forums”, nūmierst “Karogs”, a “Olūts” dzeivs! Voi tei ir izdevieja speiteiba i spieja atrast naudu pat bezcereigā situacejā? Skaiteituoju cīns pret sovu literaturu i izpierkta tiraža? Daudz autoru i dzeiva literaruo tradiceja, kas vitalai plepinej i vard, naļaudama apseikt literarajim olūtim i “Olūtam”?
Apjiemeibys pylna i aiz cīna pret tradiceju i izdevieju puorskaiteju jaunū “Olūtu” nu vuoka da vuoka. Gondreiž vysys riņdenis. Vītom to acs pošys lēce prūm, tok par tū na lela bāda – kotram tekstam tok ir sovs skaiteituojs, a cytam daža diveji, deļtuo var gadeitīs, ka es naasu storp jim. A taidi teksti, kam skaiteituoju daudz, nimoz tik bīži nasagoda – tī tod i aizīt ka ni viesturē, to prūm nu veikalu plauktu. Reizem goduos, ka latgaliskajam tekstam skaiteituojs ir tik juo autors, juo draugi i rodi, kas nasašīp par attīceigū ortografeju voi metaforu izvēli.
Literarū almanahu “Olūts” īvoda Juoņa Blaževiča saceriejumi. Beju puorlīcynuota, ka tys byus īvodroksts, deļkuo jis dūd naudu almanaha izdūšonai, a izaruodeja, ka uzjiemiejs ir cīši romantisks veirīts i poetiski aproksta sovu ceļuojumu, kur jam prīcu dūd loba kopeja, kruasani i boltveins, kai ari skots pa lūgu iz bazneicys kupolu ar vacu stuņdinīku, kas atguodynoj par dzeivis eislaiceigumu i vajadzeibu pīpiļdeit tū ar mīlesteibu i pīdūšonu. Skaisti.
Garuokais teksts jaunajā “Olūtā” ir Diānys Varslavānis garstuosts “Laksteigola – pavasara putyns” – nu 242 teksta puslopu stuosts ir 142 puslopuos. Stuosts raksteits pyrmajā personā par pieckara laiku i jauna cylvāka seve mekliejumim Stalina laika sabīdreibā. Pozitivi, ka tys ļaun izzynuot vaira par tuo laika dzeivi i jaunu cylvāku sajiutom totalitarā vaļstī, jūs iedīņkarti, aktualitatem i attīceibom, tok nagativi, ka myusu dīnu jaunīši ak jau naspēs puorskaiteit ituo stuosta da gola – tekstam daudz seiku detaļu i atkuopu, a tryukst poša škeleta, stuosta fabulys. Vysu laiku nazkas nūteik, a nūtykumi ir pīraksteiti deļtuo, ka jūs atguodoj voi izdūmoj, a na deļtuo, kam jim byutu kaids aizdavums – vierzeit darbeibu voi raksturuot tālus, jūs attīceibys. Pasauļs teik radeits, tok jimā ir par daudz līku montu, kas piec radeišonys vaira nikod nateik pajimtys rūkā – autore muok radeit tekstā pasauli, tok namuok likt jam dzeivuot, izsvīst līkū i pamest sižetam vajadzeigū. Teksts kai aizaudzs duorzs, kurā pylns vysaidu sortu stuodu i nazuoļu, a nivīns eisti nateik pi saulis gaismys i nanas augļus.
Stuosts ir par jaunu ar dylūni slymu i ar sorkonū diplomu školu absolviejušu sīvīti, kas leidza ar sovom draudzinem piec školys īsarūn struoduot krīvu bārnunomā, a pamozom ituos draudzeibys saitis apseikst i kotram juodzeivoj sova dzeive – ari atsavodūt nu sapyna par aktrisis ceļu i palīkūt pi školuotuojis dorba mozpiļsātā, stuosta finalā īsastuojūt augstškolā. Stuostā ir lobī i ļaunī varūni, kai ari tī, kurus es tai i napamanieju i naatguodoju. Jaunuos sīvītis tāvs ar muoti ir myruši bombardiešonā i jūs vuiceitais kai etalons ļaun saglobuot pošai sevi – ari īkšejā sarunā ar tāvu diskutejūt par jauna cylvāka izvēli sasadorbuot ar varu, īsakļaut sabīdreibā i dzeivuot normalu dzeivi voi izavielēt pasivū pretesteibu i apkūpejis dorbu. Cytaiž stuostam nav vierzeibys – tikai skrupulozs nūtykumu aproksts, kam dalykts sovs viertejums, pošanalize, puordūmys. Memuaru literaturys cīneituojim ak jau patiks, bet napuorzynoju autoris biografeju tik labi, kab nūsaceitu, cik autobiografisks ir itys gobols i cik tī fikcejis, cik atmiņu.
Vysod mulsynoj tys, deļkuo stuosti par paguojušim laikim teik stuosteiti šudiņ – kas vacuo laika pīredzē autoram pasaruodejs tik svareigs, kab jū aktualizātu myusu dīnuos. Ruodīs, D. Varslavānis stuostā tei ir nacionalisma steiga i gribiešona pīraksteit par latvīšim nūdareitom nataiseibom, puorraksteit viesturi sovom acim kai sovu stuostu par tuo laika nūtykumim, kai ari pīruodeit, ka jau tod es dūmuoju tai, kai ir pareizi šudiņ, ka jau tod gaideju Atmūdys i ticieju Dīvam. Vīneigi tekstā rūnās disonanse, kod jauna meitine šaļtim aizarunoj vaca cylvāka bolsā – par tuo laika nūtykumim stuostūt ar ituo laika pīredzi, zynuošonom i morali, vītom atsataisnojūt par sovim tūreiz pījimtajim lāmumim.
Atlykušajuos symts lopuos redaktore ir īlykuse četrupadsmit autoru dzejūļus, četru autoru prozu, kai ari Diānys Varslavānis atminis par Mirdzu Kempi i Jūlija Tropa (Trūpa?) atsauksmi par Valentina Lukaševiča kruojumu “Bolti burti”, kū pārņ izdevs LKCI i kas itymā godā īgivs specbolvu Latvejis literaturys goda bolvā. Pādejuos autors teiri ciļvieceigi pastuosta par sovu ceļu pi ituos gruomotys – kai jis teik puori pyrmajim aizsprīdumim “nav i nabyus muna losomvīla” i vys tik skaita i skaita tekstus, cikom atzeist, ka skaiteit Lukaševiča dzeju ir “kai aizlejušā teirumā, pa dublim meicūtīs, atrast boltus kartupeļus”. Namaisa pat cyta ortografeja, autors atzeist, ka itei gruomota paleidziejuse īgiut jaunu prasmi – “tagad bez calmōšonōs varēšu izlaseit vysas latgalīšu grōmotas vysōs raksteibōs.”
Puorejī almanahā īkļautī roksti, ruodīs, dalykti apjūma deļ voi ari kab audzynuotu almanaha skaiteituoju dzeivuot pareizi – atbylstūši izdevieja i redaktoris izvierzeitam i senejūs laiku gudreibā baļsteitam idealam. Par pīmāru, par taidu kai izdevnīceibys izmysuma klīdzīni pierkt i skaiteit gruomotys laikam līcynoj latgaliski tulkuotais teksts “Dzeivoj skaistajā grōmotu pasaulē!” nu nazynoma autora nazynomys gruomotys “Dzīves māksla” (LNB katalogā atrodu septenis gruomotys ar itaidu nūsaukumu, īskaitūt 1931. godā Līpuojis vegetarīšu bīdreibys izdūtū “Dsihwes mahksla”, kas pīraksteita “pehz Masdasnana – O. S. Hanischa mahzibas un Eewas Ahbelites lekzijam”). Vēļ almanahā īkļauta Leonarda Latkovska sen. (1905-1991) filosofiskuo eseja par latgalīšu raksturu “Latgaļu idealisms”, kai ari 1942. godā myrušuo mežkūpa i meža zynuotnīka Kriša Meldera gruomotys “Meža vakari” fragments “Mežs audzynōšonā”, kurā jis meža kūpšonu saleidzynoj ar sabīdreibys audzynuošonu 19. godu symta ideju gorā i tic, ka mežs ir kai ideala vaļsts i tyveiba dobai ļaun cylvākim izavaireit nu izmysuma i krizis, kai ari – “prōta tryukums ir vysu nalaimu cālūņs.”
Prozys itymā almanahā ir moz, tok tys napuorsteidz – latgaliski ir vīgļuok raksteit moz, na garus gobolus. Ari sasajimt eisam dvēselis klīdzīņam par mierstūšu volūdu, bardaku vaļstī voi pagaisušū bruninīku ci sirdspučeiti ir vīgļuok dzejis volūdā, na tū pošu bādu apraksteit prozys tekstā. Koč Ilze Keiša sovuos miniaturuos tū rauga – ritmizeitā volūdā rokstūt viestulis naskaidram adresatam – varbyut sevkuram skaiteituojam, kas pajiems itūs tekstus rūkuos, varbyut idealizeitam īdūmu tālam. Itī skaistā i plyustūšā volūdā pīraksteitī teksti ir taida sovpateiga vintage laikmata paruodeiba – digitalā laikā rokstūt it kai papeira viestulis i dalīkūt rūžu zareņus i īsmaržynojūt ar sovis sirds ilgom. Nu veirīša pozicejis raksteiti mīlesteibys vuordi sīvītei, nu kurys nav cereibu sajimt kaidu atbiļdi: “Asmu atguojis, lai tevi vīneigū mīļuotu un lai tu nu munas mīlesteibas kai vysskaistuokuo puče zīdātu.” Dūmuot, Gētis “Jaunuo Vertera cīsšonys” byutu izguojušys tikai vakar.
Sergejs Žukovs eisā legendā “Teiksma par Francijas imperatoru” pīduovoj sovu verseju par Napaleona karaspāka naudys skreiņu atsarasšonys vītu, Piersteņa azaru pi Kruoslovys – izaruod, vaineiga šmukuo Plāteru meita, kurā vīneigajā jis īsaļūbiejs i ar kū mej gradzynus, a Leonards Rakickis publiciejs divejus eisūs stuosteņus ar vīnu nūsaukumu – “Izvēle”. Pyrmajā stuostā Donats apsažāloj par gryusnu suneiti i nūpierk jai peiriedzeņus, ūtrā vacuo Veronika izvalk nu miskastis siebrineicys bārnu izsvīstuos puotoru gruomotys. Koč didaktiski, itī eisī prozys gabaleni ir pīraksteiti dzeivai, ļaun vīgli īsajust autora ar skūpim vuordim radeitajā pasaulī. Taišni ituo autora proza ir muns atrodums jaunajā “Olūtā” – leidz šam maņ nazynoms i viereibai garom paskriejs raksteituojs, kuo dorbim vārts pasakuot leidza vaira. Ceru, ka L. Rakickis iz prīšku raksteis prozu, na dzeju – var redzēt, ka tei jam pasadūd daudz lobuok, ari dzeivis pīredzis natryukst.
Ar dzeju vyspuor almanahā kai ar aizaugušu buļbaiti – augšā nazkaidi zali loksti ir i vītom pat zīd, vysa papeira plateiba ir aizjimta, a ēst tolkom nav kuo, juokaš ar nogim nu zemis i juocer – a varbyut byus kaida buļbeite. Ite juopīmiņ, ka naivisms ir muokslys stils, kuram rakstureiga dabiska vīnkuoršeiba, tīšums, nesamuoksluoteiba. Taidi tī autori i ir – naivi kai bārni i roksta par vysu, kas iz sirds. I maitom krīvim, i zaglim deputatim, i mīlesteibu, i vysu cytu dzeivē svareigū. Tys nikuo, ka dzejūļs grab i atskanis kai dalepeitys – partū otkon nu sirds.
Nu vīnys pusis, dzejūli par aktualim tematim i politiskim vaicuojumim, ļaužu aizbraukšonu nu Latvejis i vaineigajim pi tuo. Normunds Dimants, par pīmāru, roksta:
Pagluobe – muna tauta,
Brīsmeiguo krīva tauta,
Zuobokim sameideita,
Naškeisti apspļaudeita.
Ceļsimēs, brōli, karam –
Lai kotrs dorom, kū varam.
Sameisim naškeistū tōrpu,
Nu zemes nūjimsim smirdeigū kōrpu!
Pīters Meikstums dzejūlī “Latgola dzeivoj” rauga raksturuot Latgolu i latgalīšus:
Latgola vēļ dzeivoj sovūs cylvākūs,
Kuri naaizbraukuši te sovu dorbu veic.
Cīšūt nu varas, cer dzeivōt laikūs lobōkūs.
Latgaliskajā mēlē Dīvu slavej, teic.
Latgola vēļ dzeivoj sovā volūdā
Kuras ļaudis tamā vysur runoj ikdīnā.
Jau lobu laiku skaņ tei „Latgolas radejā”.
Bet ir, kas pōrsatautoj laikā pādejā.
Latgola vēļ dzeivoj sovā raksteibā,
Bet kas byutu bez laseitōjim tei?
Presē, grōmotōs, kalendarā, „Olūtā” –
Stroda ortografija pazeistama šeit.
Inguna Būmane-Lūse pīsavārsuse patriotiskajai dzejai, jei apdzīd i Latvejis dzimšonu, i pūstu, i sorkonboltsorkonū karūgu, i seņču saknis. Aizbrauciejus jei saleidzynoj ar dzērvem, kas rudinī pamat dzymtū vītu i pagaist kai iudinī, latvīšu naspiejā vaļdeit vaļsti vainoj godu symtu verdziskumu, kai ari atzeist sovu naīdereigumu itymā laikā.
Voi tu dzērdi, kai Latvija raud?
Voi tu jyuti, cik jai ir gryuts?
Tik daudz nateira placūs tai krauts,
Tik daudz bārnu vairs nasaprūt, kas ir labi.
Nu ūtrys pusis, sentimentalys suopis par napīpiļdeitu mīlesteibu i cylvāka vīntuleibu. Ineta Urtāne:
Sēžu, raužu. Maizi graužu.
Osoras par tevi glaužu.
Ka atsakuopt nu tekstu navīndabeiguos literaruos kvalitatis (voi dreižuok par daudz vīndabeiguos – nu parupai nūaustuo tekstu auduma, pa munam, uorā lēce viņ Ingridys Tāraudys i Voldemara Vogula dzejūli i Leonarda Rakicka proza), acim radzamai pasaruod problema, kas aktuala vysai latvīšu literaturai i īt leidza vysai modernuos literaturys atteisteibys gaitai: voi literatura ir muoksla poša par sevi i autors ir breivs radeit sovu pasauli ar sev i sovam laikam, sabīdreibai aktualom lītom, paruodeibom, raksturim, voi ari literatura ir sabīdreibys kolpyune i jai juopylda didaktiskuo funkceja – audzynuot i izlobuot cylvākus, kūpt jūs dvēselis i vadynuot iz lobu, izavairejūt nu tabu temu i vuordu, kab nasamaituotu īkūptūs literaruos gaumis duorzus.
Spylgts pīmārs – Jūlija Tropa dzejūļs “O, maule!” par izkrytušu zūbu, kura pyrmajai rindeņai beiguos dalykta zvaigzneite. Lopys apakšā paskaidruojums – rotu rumba. Saīt smīkli – kab tik skaiteituojs napadūmuotu, ka autors lomojās voi augstajā dzejis žanrā lītoj tik našmuku vuordu, kas sarunvolūdā apzeimoj mauku ci pavīglys uzvedeibys sīvīti. Koč varu īsadūmuot – ak jau tipiska peņsioneru dzeivis bāda i tipisks humors. I voi ta peņsioneri nasalomoj, tik runoj par zyrgkūpeibu i rotu detaļom?
O, maule!*
Otkon vīns zūbs
Kust un sōp
Nudi,
kai varakļōnīšu
Pīci, pīci –
Pošā krizes laikā.
Pusmute jau tukša.
Nikas –
Eiropas pakas
Asūt bez kaulim.
* ratu rumba
Ir skaidrs, ka “Olūts” īt daiļduorznīka ceļu – publicejūt esejis par dailū latgaļu raksturu i īkūptim, skaistim mežim i aicynuojumus skaiteit skaistuos gruomotys, īsakapsulejūt literaturā kai skaistajā pasaulī, kur švakais ir tikai pīmārs ļaunajam, nu kuo izavaireit, na realuo i literaruo pasauļa daļa. Kai Diāna Varslavāne, par sovu paraugu turūt 20. godu symta vyds idealus, roksta par Mirdzys Kempis školu: “Itys laiks ļaun vysim, kam ir nauda, drukōtīs. Jau bārnus vuica: esi dzejnīks, roksti nu nikō… Ak vai! Dzejas Mōte sovim “skūlānim” vuiceja pavysam kū cytu. Boguotynoj sovu goru un dvēseli! Beidz skūlas, studej, apgyusti volūdas, losi un vuicīs nu pasauļa gaišuokajim prōtim. Seviški īvāroj dzejai napīcīšamuos praseibas: ritmu, atskaņas, naatkuortoj vīnu un tū pošu vōrdu un nalītoj nikaidas rupeibas, barbarismus, jo dzejnīks kūp tautys dvēseli! Naatskaņoj eisuo patskaņa ziļbi ar garū. Byus rupa klaida! (..) Boguotī var čāmuotīs, bet tev, raksteituoj, juokūp tautas dvēseli!”
Tok voi ite nasarūn pretruna. Nu vīnys pusis – D. Varslavānis saceitais, ka “itys laiks ļaun vysim, kam ir nauda, drukōtīs.” Nu ūtrys pusis – gryuteibys salaseit finansiejumu “Olūta” izdūšonai pavoda kotru juo izīšonu kotru godu, ka sprīst piec izdevieju saceituo. A rezultats – pavuoju autoru pavuoju tekstu kūpkruojums ar puors najauši īsamaļdejušom viersyunem, kam vaira pasaveics ar prasmem voi talantu. A ka tryukst i talanta, i prasmis, saīt taida grabūšu rotu nūskaņa – literatura ir, literaturys nav.
Tys ir, literatura to ir. Itei i ir myusu dīnu latgalīšu literatura. Itys tok ir 2012. goda literaturys almanahs! Koč vydā nav Rancānis, Lukaševiča, Ryučāna i jaunūs autoru, viņ najauši īsamaļdejuse Tārauda, kas pyrms nazcik godu izdevnīceibai īsnīguse manuskriptu, a gruomotys nav sagaidejuse – aktualuok ir bejs izdūt kū nabejs cytu. Nu tuo vēļ vaira rūnās īspaids, ka “Olūta” redaktori kai kombains nūkuļ vysu, kas izaudzs teirumā voi pasagadejs pa ceļam, i cer nu tuo izcept maizi. A maize to saīt taida ušņaina i smiļkts grīžās zūbu storpā.
Navar nūlīgt, ka “Olūts” ir svareigs kaidai cylvāku grupai – jī roksta i publicej dzejūļus cyts par cytu, veļtej dzejūļus “Olūta” prezentacejai i apmāram 85 godus vacai ortografejai, īprīcynoj cyts cytu ar sovim dvieseļu duorzim i vysaidom vuordu pučeitem i pošu izdūmuotim dzeivis receptim – kai jau vacu ļaužu vydā tys īrosts. Partū ka tei ir vacūs ļaužu literatura, koč varbyut pa vydu ir i pa kaidam jaunuokam cylvākam. Naiva sovā aizguojušuo laika skaistumā i suopēs par naspieju īsadzeivuot šudiņ, naiva sovā gribiešonā pavuiceit ar tekstim i cereibā par vīnu četrindis tīsu padareit pasauli lobuoku.
Skaitūt “Olūta” tekstus i raugūt izslēgt volūdys (i lokaluos identitatis, sovys literaturys) apziņu, rūnās īspaids, ka vysa 20. godu symta ar modernisma i postmodernisma vēsmem i vātrom vysā nav bejs – ļauds kai roksta sentimentalus tekstus i jiutynojās ap sovu vyds pasauli, tai i roksta. Saīt, ka niu mes skaitam literaturu, kurai beja juodzymst drukys aizlīguma laikā – taidu naivu, drupeit realistisku, drupeit romantisku, drupeit vītejai lītuošonai i sovejim. Ar tautyski romantisku jiusmu par dzymtū zemi, sentimentalom suopem i osorom par sirds komuošonom, sakuopynuotā idealismā pasnīgtu ryupi par gryutajim laikim i individa naspieju īsakļaut ituo laika pasaulī. Vyss kai romantisma literaturā pīsadar.
Tik kaids tam sakars ar 2012. goda skaiteituoju, kas nav dasīts aiz astis pi teksta tik partū, ka jis latgaliski. Skaiteituojs izalosa, kū skaiteit. Latgalīšu literatura ir vīnā tiergā ar pasauļa bestsellerim, i juos vīneiguo prīškrūceiba – stuosteit par myusu laika myusu sabīdreibu i juos problemom, prīcom i atrodumim, izaicynuojumim, korstajim punktim, kurā sasadur skaiteituoja pīredze i raksteituoja stuosts. Aizbēgt nu tuo atmiņuos i memuarūs, sentimentalā voi patriotiskā dzejā ir izeja, tik nasabreinoj, ka tū skaita tik radinīki, vacys babys i latgalīšu volūdys pietnīki.
Ilze Sperga


text:
29.09.2017
Folklorys i kulturviesturis interesenti 23. oktobrī 14.00 teik aicynuoti iz Latvīšu folklorys kruotivis (LFK) izbraukuma seminaru Latgolys Kulturviesturis muzejā, Rēzeknē. Seminarā garamantas.lv redaktoris – Elvīra Žvarte i Kristīne Pokratniece īpazeistynuos interesentus ar LFK digitaluo arhiva izmontuošonys vareibom, kai ari pastuosteis i paruodeis, kaidi Rēzeknis pusis materiali atrūnami Latvīšu folklorys kruotivē.
26.05.2016
1960. goda ekspediceja Dagdā, folkloristi pīroksta teiciejis Teklis Dzetlys teiktuos melodejis.
2016. godā digitaluo arhiva mierkis ir padareit vysim interesentim daeimamys Latvīšu folklorys kruotivis reikuotūs ekspediceju kolekcejis. Pyrmuo ekspediceja iz Latgolu nūtykuse 1948. godā, kur studenti vadeituoja Borisa Infantjeva vadeibā pīroksta Latgolys krīvu folkloru Rēzeknē. Plašuok organizātys ekspedicejis Latgolā suokās 1955. godā, kod folkloristi devēs iz tūreizejū Viļānu rajonu. Itūšaļt digitalajā arhivā var īpazeit jau 8 apjūmeigus kolekceju materialus nu:
11.02.2016
19. februarī tiks atkluota akceja "Volūdys tolka". Sevkurs, eipaši Latvejis izgleiteibys īstuodis, aicynuots kūpeigim spākim paleidzēt folkloristim atšifrēt senejūs rūkrokstus i pīzeimis, kuru vydā, īspiejams, ir atrūnams ari saimis, rodu voi draugu pīraksteitais. Akcejā, kura ilgs da 30. apreļa, školānim vītnē talka.garamantas.lv byus vareiba pīsadaleit virtualajā tolkā - tradicionalū kulturys materialu puorraksteišonā. Aktivitate byus daeimama desmit volūduos, i kotrys var izavēlēt sovom spiejom i interesem atbylstūšu materialu. Dorboutīs var gon klasē, gon sātā, kai ari, lītojūt mobiluos īreicis.
10.11.2015
Nautrānu pusis folklorys kolekcejis:
Vuorkovys pusis folklorys kolekcejis:
02.04.2015


text:
Školānus aicynoj pīsadaleit jaunūs vokalistu konkursā “Skaņais bolss”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Izsludynuota pīsateikšona VIII jaunūs vokalistu konkursam “Skaņais bolss”, viestej informaceja Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys sātyslopā. Konkursā aicynuoti pīsadaleit Latgolys muzykys školu i vyspuorizgleitojūšūs školu audziekni vacumā nu septeņu leidz pīcpadsmit godu.
Itūgod konkurss nūtiks attuolyunuotai, kod 5. aprelī žureja izviertēs īprīkš videoformatā īsyuteitūs skaņdorbus. Dalinīkim juoīsyuta vīns video, kurā tī izpylda div dažaida rakstura skaņdorbus. Vīnai nu tūs obligati juobyut latgalīšu tautysdzīsmis apdarei nu 2020. godā sagataveituo “Skaņais bolss” kruojuma, kurs daīmams ITE. Ūtrais ir breivuos izvielis skaņdorbs, kuram juobyut atbylstūšam konkursa dalinīka vacumam i spiejom. Vaira informacejis par konkursu var atrast tuo nūlykumā.
Dasacejuma anketa ar saiti iz YouTube īvītuotu video juoīsyuta leidz 22. martam. Anketu var atrast ITE.


text:
Izguojs jauns žurnals par Latgolu
25. julī Latvejis tierdznīceibys vītuos pasaruodeja jauns regionalais žurnals „A12” – pozitivi stuosti par cyltākim Latgolā i pasaulī.
Žurnala nūsaukums “A12” rodīs nu ceļa nūsaukuma. A12 ir ceļš iz Latgolu, šoseja nu Jākubpiļs da Latvejis austrumu rūbežam, ceļš, kas savīnoj Latgolu, daudzim ir ceļš iz sātu nu Reigys, daudzim otkon ceļš iz pasauļu.
Pyrmajā žurnalā sasatikšona ar izjiemeigim i interesantim ļaudim nu Reigys, Ludzys nūvoda i Preilim, riezeknīšim, latgalīšu literatura i puordūmys par Pasauļs latgalīšu saītu.
Pyrmajā žurnalā skaitit:
Izjiemieji pīrūbežā aizaraun ar lidmašinem
Voi Latgolā sātys veins konkurej ar „šmakovku”?
Latgaliskais literaturā i Pasauļs latgalīšu kongresā
Popularuo reidzinīka Jezupa Peiguožņa bierneibys atminis
Skaistūs sātu viesture i dižanī iergli
Rogovkys viesturnīki
Voi Rēzeknē atsagrīzs Latgolys televizejis festivals?
Latvejai ir sova karalīne
Balalaiku dzeraune bez zaļumbalim
Latgalīši pasaulī – stuosts par vīnu nu 200 000 izbraukušajim
Žurnals „A12”, kura moto ir Patīsi. Dzili. Skaisti izīs reizi divejūs mienešūs.


text:
Kod tyka puorvastys gruomotys iz jaunizcaltū Gaismys pili, kaidā nu aptauju tyka konstatāts, ka par latvīšu literaturys golvonū dorbu cylvāki skaita pavysam nabīzu gruomateņu – Kārļa Skalbis „Kačeiša patmalis”. Aha, kačim pīstuov byut par patmaļnīkim – jī pat murroj leidzeigi!
Upeite. Kruoslovys piļsātā mozuos upis ir ar inciresnim nūsaukumim. Pa īleju, atdolūt Piļs i Pažarnīku1 kolnus, protak i Liktiņupē ītak Florupeite. Šmuki izalūka reitu pusē pa mežim Soļanka. A pa piļsātys centru – vīnā pusē pamatūt tiergu, a utrā pusē autoūstu – plyust Juoņupeite.
Tei ir Kruoslovys golvonuo mozuo upe. Iz tū zeimoj ari tys, ka kaidu laiku paraleli jai īt Upis īla, kura ir Studentu īlys turpynuojums. Grybu pasceit, ka nikur cytur Latgolā īlu nūsaukumi nav tik sovpateigi i inciresni kai Kruoslovā.
Kod 20. g. s. 70. godūs aizsuoka byuvēt Daugovpiļs HES, piec aizsprūsta izbyuvis applyustu lelys teritorejis, ari Kruoslovys piļsātu tys cīši ītekmātu.
Beja Kruoslovā īplanavuots Daugovys lobajā krostā izbyuvēt kilometrim garu aizsargdambi, izceļt treis iudiņa puorsyukneišonys stacejis i tt. Tyktu nūjauktys aptyvai 120 dzeivojamuos sātys, nu kurūs daudzys Prīdainē, tai kai Daugovys kreisajā krostā aizsargdambis nabeja paradzāts.
Leidz napazeišonai pasameitu ari Juoņupeitis krosti i apleicīne. „Abos šīs upītes krastos līdz Raiņa ielai uzbūvēs dambjus, izveidojot savdabīgu kanālu. Upītes labais krasts līdz ar dambja uzcelšanu neizmainīs esošo konfigurāciju, turpretim kreisajam krastam būs patvaļīga forma. Izzudīs pussala, purvi, neērtā zemiene, kas bojā pilsētas centra kopskatu. Visā savā garumā dambji būs apgaismoti un labiekārtoti, kļūs par atpūtas un pastaigu vietu. Te ierīkos gājēju taciņas, noejas pa pakāpieniem līdz ūdenim.”2
Vacūs patmaļu iz Juoņupeitis vaira nabeja, Daugovpiļs HESu naizbyuvēja, leidz ar tū Juoņupeite tyka breiva i sprygona sovā plyudumā.
Kolna patmalis. Sauktys ari par Mozajom patmalem, koč ari upis teknē tuos ir pyrma Lelūs i jom kai ba pyrmajom dateik iudiņs stypruma lobumi.
Var byut, ka patmaļu konstrukceja i mehanismi nabeja tī jaudeiguokī, var byut, ka iudiņs itamā vītā lieneišom, bez krytuma plyuda.
Patmalis beja Piļs kolna pūstumreitu nūguozē (kai vacī latgalīši saceitu – pīslaitē), sūpluok nūzeimeigam ceļu krystuojumam. Tī, kur ari niu radzama brukovka3, guoja ceļš iz Kombuļku. Ar ūtru golu, tānejū Grafu Pļateru īlu, tys ceļš atsaspīde pret Pravoslavu bazneicu (jei beja tī, kur tān Kruoslovys nūvoda dūme) i prāmi (kai vacī latgalīši saceitu – puorvozu) par Daugovu.
Tymā Kolna krystuojumā vīna īla4 guoja kruši iz vokorim augšyn i apsastuoja pi golvonūs Pļateru piļs vuortu, a ar ūtru golu5 tei pa tyltu guoja puori upeitei i tuoļuok īsalūcēja ceļā iz Polocku i Vitebsku.
Patmalis ite beja jau nu daudz senejuoku laiku. Kod jaunizveiduotajā Latvejā nūtyka Agraruo reforma, nu muižu jēme nūstyn na tikai zemi, bet ari ryupnīciskus uzjāmumus, augļu duorzus i tt.
1922. goda 23. oktobrī tyka pījimts lāmums „Krāslavas mazās augšas ūdensdzirnavas par 20 000 Latvijas rubļu piešķirt par dzimtu”6 Konradam Vilanam. Tik iļgi jis te nasaimnīkuoja, mudri viņ par Kolna patmaļu saiminīku teik cyts cylvāks.
Latgolys politiskajā viesturē ir zynomi vairuoki Rubuli. Tys, kuram pīderēja Kruoslovys Kolna patmalis7, beja Juoņs – tymlaikūs cīši spieceiga figura iz Latgolys politiskuo šaha gaļdeņa.
Juoņs Rubuļs pīdzyma Rēzeknis apriņčī 1893. goda 6. majā Vincys i Zuzonys saimē. 1912. godā Rēzeknis Tierdznīceibys školu pabeidze 19 jauniekli, vīns nu jūs beja Juoņs Rubuļs8.
Pyrmajam pasauļa karam suocūtīs, Juoņs Rubuļs pabeidz jaunuokū komanderu školu i teik latvīšu strelnīku pulkūs. 1917. godā jis ir jau podporučiks. Tei ir poša pyrmuo viersinīku pakuope, leidzeiga jaunuokajam leitnantam daudzuos myusu laiku armejuos. Jis ir ari Latvīšu strelnīku Latgalīšu sekcejis vadeituojs.
Piec Februara revolucejis parostajim karaveirim i jūs organizacejom ir lela teikšona. Karaveiri īceļ i atlaiž viersinīkus, pīsadola ar sovim puorstuovim dažaiduos varys i sabīdryskuos institucejuos.
Latgalīšim 1917. godā beja daudzi augsta ranga viersinīku, taču reals spāks i autoritate beja taišni bruņuotu karaveiru puorstuovim.
Juoņs Rubuļs ar sovim strelnīkim pīsadaleja kai delegati Latgolys kongresā (26.–27.04.1917), kai ari vīnlaiceigi nūdrūsynuoja kongresa apsardzi, jis ar sovim strelnīkim beja kongresa delegatu svineiguo guojīņa prīškgolā. Juoni Rubuļu īvēlēja par kongresa vadeituoja Franča Trasuna vīnu nu vītinīku. Pats jis kongresā saceja garu runu, kurā nūruodeja ari iz tū, ka latvīšu strelnīku pulkūs ir 12 000 latgalīšu.
Kod Franča Trasuna oponenti gribēja kai ba nūdadzynuot kinuteatri „Diana”, kur nūtyka kongress, kai ari pīkaut aktivuokūs delegatus, tod Juoņs Rubuļs i strelnīki nūsastuoja sardzē i tū napīļuove. Ka nabyutu taida Rubuļa i juo soldatu, mož kongress nūītu i cytu gaitu.
Juoņs Rubuļs beja sabīdrysks, drūsmeigs i izliemeigs, prota mudri pījemt lāmumus. Ar lidera dūteibom i organizatorisku talantu.
Jis beja Tautys Padūmis lūceklis, Satversmis sapuļcis, 1. i 2. Saeimu deputats. Desmit godi aktivajā, vālātajā puorstuovnīceibys politikā – nu 1918. leidz 1928. godam!
Juoņs Rubuļs daudzus godus – nu 1922. leidz 1940. – beja ari augsta amatpersona Vaļsts Zemis bankā: vysu laiku vaļdis lūceklis, a pādejā godā puorvaļdnīka bīdrys. Izdeve i redigēja gazetys i tt.
Cik var sprīst, Juoņs vaira dorbuojās pa Reigu, a iz vītys Kruoslovā ar dzelom jēmēs juo sīva Lileja. Bez patmaļu jim beja ari cyti biznesi9, vīns nu zynomuokūs beja kūkaudzātova. Kruoslovys sylti volgonais klimats ir parūceigs na tik ogūrčim! Rubuli tierguoja augļu kūku stuodus – uobeļneicenis, vīšnis, bet eipaši popularys beja bumbīris, par kurom runuoja, ka taišni Kruoslovā tuos aug grīzdamīs i atnas spaņu spanim soldonu grušu.
1939. godā Lileja Rubule10 nūmyra, jū paglobuoja Kruoslovys kopūs.
Juoņs Rubuļs ar bārnim Ūtruo pasaulis kara beiguos tyka Zvīdrejā. Beja sociali aktivs, publicēja sovys atminis i tt. Nūmyra 1960. godā, paglobuots Stokholmys Zīmeļu kopūs.
Lejis patmalis. Sauktys ari par Lelajom patmalem, ari par Aparnieka patmaļom.
Niu iz Reigys īlys tī tylts, bet var redzēt ari patmaļu palīkys.
Arturs Aparnieks pīdzyma 1896. godā Beļavys pogostā, Vydzemē. Vuicejuos Jākubpiļs Tierdznīceibys školā, aizsuoka inženera studejis Reigys Politehniskajā institutā.
Pyrmuo pasauļa kara laikā īsastuoja Picerī Nikolaja kara inženeru školā. Beja cara armejis viersinīks, piečuok karuoja hetmaņa Skoropadska, generala Judeniča i atamana Bulaka-Balahoviča armejuos.
„Dēvēts par Latvijas armijas speciālo vienību pirmo komandieri. Latvijas Brīvības cīņu dalībnieks (kapteinis Ziemeļlatvijas partizānu pulkā). Apbalvots ar Lāčplēša Kara ordeni. Kopā ar savu vienību 1919. gada 7. jūnijā ieņēma Borhu (Atašienes) staciju un noturējās šajā rajonā līdz papildspēku pienākšanai, tā lielā mērā veicinādams Latgales atbrīvošanu. Par nopelniem Brīvības cīņās 1922. gada 23. oktobrī piešķirtas Lejas ūdensdzirnavas Krāslavā.”11
Patmalēs na tik mola gryudus, bet ari nūsadorbuoja ar kūkim, veice metala dorbus – te beja taida kai moza ryupneica.
Arturs Aparnieks aktivi pīsadaleja Kruoslovys sabīdryskajā dzeivē – beja piļsātys pošvolda deputats, atbaļsteja Kruoslovys ļutaru bazneicys byuvnīceibu i tt.
1936. godā Arturs Aparnieks nūpierka vēļ i Kalkunu patmalis natuoļ nu Daugovpiļs.
1940. godā padūmu vara jū arestēja, beja cītumā i Sibirī lagerūs, 1956. godā jū atbreivuoja i Arturs Aparnieks atbrauce atpakaļ iz Latveju.
Struoduoja par inženeri, 1966. godā jam atļuove izceļuot pi meitys iz ASV. Tī jis nūdzeivuoja gondreiž divus godus, nūmyra 1968. godā Sanfrancisko.
1 Tī na oficiali, tī taidi tautys nūsaukumi.
2 Krāslava un Daugavpils hidroelektrostacija // „Komunisma Ausma”, 09.12.1980.
3 Tānejuo Sauliskolna īla.
4 Nūsaukums niu atbiļsteigs – Piļs īla.
5 Niulinejuo Raiņa īla.
6 Galīgi piešķirtās rūpniecības iestādes, augļu dārzi un t.t. // „Zemes Ierīcības Vēstnesis”, 05.12.1922.
7 Kolnā asūšuos, ar tyltu apvīnuotuos patmalis sauce ari eipašnīka vuordā – Rubuļa patmalis.
8 Kronika // „Drywa”, 18.07.1912.
9 Syltumneicys, lūpu fermys i c.
10 Dzymuse 1900. godā, meitys uzvuordā Gruzdinska.
11 https://latgalesdati.du.lv/persona/69 (skat. 24.05.2022)


text:
Sorma
Sorma - lads, pasadarejs iudiņa laseitem sasolstūt myglā iz vysaižim objektim. Tei irā kristalainis boltys nūsādys, kas pasadora iz zemis viersa ir lītom. Vysuvaira dobā ar sormu apkluoti irā kūku zori, smylgys i zuole. Jim viersā irā pluoni lada kristaleni, kurim epidedu styurīni atsateik regularam sešstyuram, a iz kristaleņu ploskonuos viersys radazms streipuojumu teiklīņs taidā pošā styurainī. Lads krystalu garums var dasnēgt i nazcik centimetru.
Nūsādys pasadora gaisa sublimacejis procesā asūšim iudiņa gorim i jim sasalejūt ar lītom trāpā, sluobā viejā i gīdrā ci moz muokulaiņā laikā. Sorma pasaruoda, kod gaisa temperatura irā mozuoka kai -15 °C i Reitulatvejis zamainē nūsatur vaira kai 10 dīnu, a Latgolys augstainē i ūtratik vaira. Lads krystalu skaits iz viersa [īaug tymā pusē, nu kurīnis pyuš viejs.[1]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Sormys aprakstejums, pvg.edu.lv


text:
Nūtiks seminars par Ludzys igaunim
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
16. junī nu 14.00 da 17.00 stuņžu Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejā nūtiks jau trešais Ludzys igauņu studeju seminars – “Ludzas igauņi un Baltijas jūras somu mantojums Latgalē”, kura laikā atkluos ari jaunu muzeja ekspoziceju, kas veļteita Ludzys igaunim.
Seminara laikā Helsinku Universitatis profesors Riho Grintāls (Riho Grünthal), Tartu Universitatis profesors Karls Pajusalu (Karl Pajusalu) i Latvejis Universitatis Lībīšu instituta pietnīks Uldis Balodis stuosteis par Baļtejis jiurys suomu volūdom, tymā skaitā Ludzys igauņu volūdu, i tūs izceļsmi, Ludzys igauņu volūdys senejuom saknem i Ludzys igauņu kūpīnys viesturi.
Seminarā ari tiks atkluota jaunuo Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeja Ludzys igauņu ekspoziceja, kai ari attaiseits Tartu Universitatē pārņ izdūtais rokstu kruojums par Ludzys igaunim i tūs tyvajom rodu tautom leivim i Krasnogorodskys igaunim. Seminaru atkluos gūda gosts Igaunejis Republikys viestnīks Latvejis Republikā Arti Hilpuss (Arti Hilpus), Ludzys nūvoda pošvaļdeibys prīšksādātuojs Edgars Mekšs, Latvejis Republikys Kulturys ministrejis padūmnīks kulturpolitikys īvīsšonys vaicuojumūs i Latvejis Universitatis Lībīšu instituta direktors Valts Ernštreits i Igaunejis Muotis volūdys bīdreibys prīšksādātuoja Helle Metslanga (Helle Metslang). Taipat nūtikšonu papyldynuos folklorys kūpys “Iļža”, kas ir izdavuse albumu ar Ludzys igauņu dzīsmem, uzastuošona. Vairuoki kūpys dalinīki ir Ludzys igauņu piecteči.
Muzeja jaunuos ekspozicejis saturu veiduojs Uldis Balodis. Tamā varēs dzierdēt vuordus i teikumus Ludzys igauņu volūdā — ari kaida tei izaklauseja vēļ pyrma 2. pasauļa kara. Sovpus Tartu Universitatis rokstu kruojumu, kas tiks prezentāts seminarā, var apsavērt tīšsaistē ITE. Tys izaceļ ar tū, ka ir pyrmais plotais zynuotniskūs rokstu kruojums par itom volūdom, kas ir daīmams angļu volūdā. Rokstu autori ir volūdnīki, arheologi i cytu jūmu eksperti.
Pietnīks Uldis Balodis stuosta, ka pyrmais Ludzys igauņu seminars nūtyka 2015. godā. Tūreiz tū īkļuove Eiropys Volūdu dīnys Latvejā oficialajā programā i, cik jam zynoms, tei beja poša pyrmuo reize, kod kaids nu Latvejis dīnvydigauņu volūdys paveidim (ūtrys itaids paveids Latvejā ir leivu volūda, kas ari tūreiz beja daļa nu Volūdu dīnys programys) tyktu itaidā veidā vaļsts i ari Eiropys leiminī atzeits. 2018. godā beja ūtrais seminars, kurā pīsadaleja volūdnīki nu Latvejis, Igaunejis i Suomejis, kuri stuosteja na tik par Ludzys igauņu, bet ari Latvejis suomugru volūdu senviesturi i atteisteibu. Nūzeimeiga kotra seminara daļa bejuse ari Ludzys igauņu piecteču daleiba seminarūs. Taidā veidā 2018. godā tyka izzynuots par vēļ vīnu Ludzys igauņu piecteci — Leontīni Antonovu — kas vēļ atguoduoja kaidus vuordus Ludzys igauņu volūdā. Niu jei jau nūguojuse myužeibā.
Interveju ar pietnīku Uldi Balodi var puorskaiteit ITE. Juo veiduotuo Ludzys igauņu volūdys ābece sevkuram interesentam breivi daīmama ITE.


text:
Čenstohovys Dīvmuotis obrozs gastieja Vilekī
Svātdiņ, 29. julī, Vileks pīdzeivuoja breinumu. Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis Breinumdareituojis – Čenstohovys Dīvmuotis obrozs atceļuoja iz Vileks Jezus Sirds Ruomys katuoļu bazneicu. Ituo svātceļuojuma „Nu okeana da okeanam” mierkis ir grīzs pasauļa viereibu dzeiveibys i tradicionalū saimis vierteibu saglobuošonai. Par gūdu Čenstohovys Dīvmuotis obroza īsarašonai nūtyka Sv. MIšs, kurā pīsadaleja Vileks dekanata prīsteri. Svineigajā procesejā apleik bazneicai devēs Vileks i sābru parapeju ļauds.
Obroza gasteišonys laikā ticeigī tyka aicynuoti eipaši lyugtīs dzeiveibys aizstuoveibys nūdūmā: „Vysusvātuo Muote! Mes Tev sūlam, ka daliksim vysus spākus, kab sorguotu cylvāku dzeiveibu, eipaši tū vysumozuokū i naaizsorguotuokū. Mes stuovam Tovā prīškā, Pesteituoja i Bazneicys Muote, labi apsazynojūt, ka poši naasam spiejeigi izceineit uzvaru itymā globalajā spākuošonuos laikā storp dzeiveibu i nuovi. Nūsastuoj dzeiveibys aizsardzeibys organizaceju prīškgolā, sorgoj i vodi myus! Aizsorgoj dzeiveibu! Dzīdynoj saimis! Atbolsti i styprynoj myus! Izlyudz sovam Dālam, kab dzeiveibys i mīlesteibys civilizacejis uzvarātu! (pylnu lyugšonys tekstu skaiti ITE)”.
Atkluojūt obroza svātceļuojuma nūzeimi, Škilbanu katuoļu draudzis prīsters Ivars Viguļs skaidruoja: „Pats Jezus ceļuoja. Apustuli ceļuoja. Tys ir veids, kai izplateit i pastuosteit Dīva grybu. Parastys lītys tai naceļuos. Tei ir lela sveiteiba, ka obrozim nūteik svātceļuoji puori vaļstim. Tys ir cīši svareigi cylvākim, jo caur obrozim ļauds sajam daudz Dīva žieleibys, jo daudzi vaira natic na mīlesteibai, na žieleibai. Obrozi dora breinumus, atvar cylvāku sirdis Dīva mīlesteibai. Daudzi grybātu nūbraukt pi dažaidim obrozim Eiropā, nu nav pīteikami finanšu rezursu ci cylvāku, kuri nūorganizātu itaidus braucīņus. Šudiņ beja unikala īspieja Vilekī kotram ticeigajam, interesentam apsavērt Čenstohovys Dīvmuotis obrozu. Dīvs „atbrauc” tyvuok cylvākim. Dīvs ar sovu žielesteibu tyvojās!” Celebrejūt Sv. Mišu Čenstohovys Dīvmuotis obroza gūdam Vilekī, prīsters Stanislavs Prikuļs nūruodeja iz trejom byutiskom lītom: „Dīvmuotis kuorstuokuo gryba ir ruodeit sovu Dālu tautai, na tik izturēt materiali, nu pasaryupēt par gareigū vierteibu saglobuošonu, par kūpeigu īšonu iz bazneicu i kūpeigom lyugšonom. Svareigi mums vysim pīminēt, ka Jezus Kristus ir vysuleluokais duorgums, kas myus meiļoj i gryb, kab mes jū meiļojam”.
Čenstohovys Dīvmuotis obroza kopeja ceļoj nu Klusuo okeana da Atlantejis okeanam, gastejūt 23 vaļstīs. Kūpā ir panavuots pīveikt 18 000 kilometru. Ikonys kopeja svātceļuojumu izsuoka 14 junī Vladivostokā. Tei ir jau apceļuojuse Krīveju, Kazahstanu, Ukrainu, Boltkrīveju i nu 28. juļa da 5. augustam apceļuos Latveju. Ir planavuots, ka Zīmyssvātkūs tei byus svātvītā Fatimā, Portugalē. Akcejis nūtikšonu Latvejā koordinej kusteiba „Par dzeiveibu”. Organizatore Diāna izsviere: „Dīvmuote ceļoj pi myusu. Jei patīši gryb, kab Jezus īīt myusu saimēs, kab mes vuiceitūs meiļuot vīns ūtru ari tod, kod na cīš gribīs. Īsavuiceitu nanūsūdeit ūtru cylvāku par tū, ka jis atjiemis dzeiveibu, nu pasceit, ka Dīvs ūtru cylvāku par tū, ka jis atjiems dzeiveibu, nu pasceit, ka Dīvs pīdūs i kotrs nu mums Dīvam ir cīši eipašs”.
„Itei breinumainuo obroza īsarašona ir lobs i svieteigs nūtykums deļ mums pošim, kai ari vysam Vileks nūvodam. Poša asu bejusi Čenstohovā i beju redziejuse itū obrozu, deļtuo šudiņ sajiutys ir cīši saviļņojūšys. Verūtīs iz obrozu, ruodejuos, ka poša Dīvmuote ir kluotu. Gribiejuos, kab tautys byutu bejs vaira, ruodīs, ka asam īsyunuojuši. Asu pateikami puorsteigta, ka jaunīši nu Škilbanim ar kuojom atguojuši svātceļuojumā. Kū vēļ vaira var gribēt, ka jaunīts īt i dora!” izjiutys atkluoja Viduču pamatškolys školuotuoja i Vileks Jezus Sirds Ruomys katuoļu draudzis koriste Inita Roginska.
Gasteišonys beiguos Vileks draudzis prīsters Stanislavs Kovaļskis atzyna, ka car, ka sasatikšona ar itū obrozu maineis myusu dzeivi, atdareis myusu sirds Dīvam i iz lobū pusi maineisīs dzeive Latvejā.
Sagatavieja Vineta Zeltkalne (teksts i kartenis)


text:
Reiga
Reiga (latvīšu: Rīga, līvu: Rīgõ) — Latvejis golvysmīsts pi Daugovys ītakys Reigys leicī. Pats lelais finansu, ryupnīceibys i kulturys centrys Baļtejā i trešais pa lelumam mīsts (piec Pīterpiļs i Stokholma) Baļtejis jiurys regionā, zeimeiga jiuru ūsta.
Reigys viesturiskais centrys īīt UNESCO pasauļa kulturys puormaņtīņa sarokstā, i jis zeimeigs ar jugendstiļa (Art Nouveau) arhitekturu, kuramai navā leidzeigys vysā pasaulī.[2] 2014 godā Reiga beja vīna nu Europys kulturys golvysmīstu.[3]
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
XII godusymta beiguos aizasuoce pyrmuos misejis ar snāgu kristeit Baltejis dzeivuotuojus. Piec nazcik lūbeigu raudzejumu 1197—1199 godūs pi Daugovys beja sataiseita vuocīšu koloneja ar kleštori. Pyrmuo izbudavuotuo dzeivysvīta beja Ikškile.
Oficialai Reigys mīstu īstateja 1201 godā veiskups Aļberts (Albert von Buxhöwden, 1165—1229), a 1225 godā Reiga jau dabuoja mīsta tīseibys. Nu 1255 gods Reiga beja arciveiskupa rezideņceja, 1282 godā mīsts tika par Hanzys savīneibys bīdri. Piec Livonejis dalejuma 1561 godā Reiga 20 godu beja napavaļdeiga, i viņ 1581 godā jū daškeire Obeju Tautu Republikai. Vāluok, nu 1621 leidz 1709 godam, Reiga beja Švedejis Kienestē, a nu 1710 goda leidz I pasauļa karam — Krīvejis imperejis sadorā. Leidz XIX godusymta beigom Reiga pa mozam izauga kai vīna nu vysuzeimeiguokūs Krīvejis imperejis jiuru ūstu, dzeivuotuoju skaits iz vyds 1850 i 1900 gods pasalelynuoja četrys reizis. 1900 godā puse Reigys dzeivuotuoju beja baltvuocīši, pa catūrtdalei krīvu i latvīšu.
1918—1940 godūs Reiga beja napavaļdeiguos Latvejis Republikys golvysmīsts, 1940—1941 i 1944—1990 Latvejis PSR golvysmīsts, 1941—1944 godūs Reigā beja īstateits Trešuo Reiha Ostlandejis komisariata centraluo byutuve. Nu 1991 goda — otkon Latvejis Republikys golvysmīsts.
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Reigys mīsts irā Latvejis centralajā daļā, Reigys leiča dīnavydu molā, Vydslatvejis zamainis Reigys i Teireļu leidzonainēs. Reļjefs — smiļkšuojs, leidzonaine 1—10 metru augšuok jiuru leidzīņa. Viesturiskais centrys irā kairajā Daugovys molā, ap 10 km pyrma Daugovys ītakys Baļtejis jiurā. Mīsta rūbežūs nazcik azaru, poši leluokī — Keišazars Mežaparkā i Juglys azars mīsta pūstumreitūs.
Mīsta pluots 307 km².
Reļjefs[pataiseit | labot pirmkodu]
Reigys mīsta teritoreja irā labtik zamai. Vydyskais augstums metri augšuok jiuru leidzīņa viņ 3—6 metri. Pats augstuokais punkts — Dzagužkolns (28 metri ajl.)
Klimats[pataiseit | labot pirmkodu]
Reigys klimatu i gaisu nūsoka Atlaņtejis okeana gaisa masys i ar jom atejūšī cikloni. Vosorys samārā vāsys i muokuļojis, a zīmys samārā syltys ar bīžom meikstūnem. Snīgs izkreit dekabra (zīmys) mienesī i izagloboj leidz marta mienešam.
228 dīnys augš Reigys byun Atlaņtejis okeana gaisa masys. Saulis speidiešonys maksimums byun juļa mieneša 22 dīnā — 56,4°, a minimums — tik 9,6° augšuok horizonta. Deļtuo ka gods muokuļojums zeimeigs, vosor saule speid vydyskai 54—57% dīnys, a zīmā tik 14—25%. Vydyskai saule par godu Reigā speid 1812 stuņdis — julī vydyskai 282 stuņdis, a dekabrī — 25 stuņdis.
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Leidz XIII godusymtam Reigys mīsts beja vacmīsta (Vacreigys) rūbežūs, kura pluots viņ nazcik kvadratkilometru. Leidz 1774 godam mīsta teritoreja pasalelynuoja nazcik reižu, aizjimdama jau lelumu niulenejuo mīsta centra dalis. 1728 godā Reigai daškiertys papyldomys teritorejis lobajā i kairajā Daugovys molā. 1768 godā Reigai daškierta Sorkondaugova, Zemitānu stacejis apleicīne, Kotlakolns i cytys teritorejis.
1904 godā daškierts Mežaparks, Cierkužkolns (Čiekurkalns), Teika, Jugla, Iļgucīms i cytys vītys.
1919 godā, leidza ar napavaļdeiguos Latvejis Republikys īstateišonu, Reigai daškiertys teritorejis niulenejuos Pūrsolys (Purvciems), Imantys, Zolitudis, Pleskodalis i daļa nu Zīpnīkkolna.
1927 godā Reigai daškierta kūna vysa niulenejuos Puordaugovys teritoreja, tymā skaitā Boļderaja i Daugovgreiva, taipoš atseviškys teritorejis Daugovys lobajā molā (Vacmīlgruovs, Jauņcīms, daļa Pļavinīku i Mežcīma.
I vēļ piec cytu mozuok zeimeigu teritoriskūs reformu Reigys teritoreja dabuoja niulejūs rūbežu.
Reigys mīsts sadaleits sešūs teritoryskajūs padalīņūs: Centra, Kūrzemis i Pūstumu rajonūs, Latgolys, Vydzemis i Zemgalis prīškmīstūs. Sevkurs teritoryskais padalīņs tur sovu pošvoldu i tīsys sistemu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Piec 1990 gods Reigys dzeivuotuoju skaits nūtaļ mazynuojuos deļ emigracejis. 2008 gods suokuos mīstā dzeivova ap 719 613 ļaužu, labtik mozuok kai 1990 godā, kod reidzuonu beja ap 912 000. Dzeivuotuoju skaits vysucīšuok pasamazynuoja, kod piec napavaļdeibys īstateišonys emigrēja daļa krīvu.
Nu Reigys īstateišonys XIII godusymtā da XVI godusymta beigom mīstā dzeivova kūna vīni vuocīši. Jūs sataiseituo administraceja raudzeja izglobuot vuocysku solu baltu apleicē, aprūbežojūt latvīšu i līvu tīseibys apsadzeivuot mīstā. Reigai XVI—XIX godusymtūs, īteikūt Obeju Tautu Republikā, a vāluok — Krīvejis imperejis sadorā, vuocīši suoce pagaisynuot sovys privilegejis, koč i izlaiceja ekonomiskuos, politiskuos i religiskuos dzeivys kontroli mīstā.
Etniskais i volūdyskais sadors Reigā vysod bejs raibs. Mīstā dzeivova vuocīši, žydi, krīvi, puoli, lītaunīki, ukraini, boltkrīvi, līvi, latvīši i cyti. XX godusymta pyrmajā pusē mīstā izagadeja nazcik tragisku viesturisku nūtikšonu, sasītu ar revoļucejom i pasauļa karim, i tys dyžan ītakuoja Reigys demografeju. XX godusymta ūtrajā pusē Reigā imigrēja daudzi krīvu i cytu SSRS tautu pīstuovu (ukraini, boltkrīvi). Itymā laikā latvīšu i krīvu procents Reigā tyka vīnaids (atsateikūši 42,3 i 41,7 procenti).
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
Reigā dzymuši:
- Helmuts Baļders — hokejists;
- Mihails Barišnikovs (Mиxaил БapышHиkoB) — baleta doncuotuojs;
- Mihails Barklajs de Tolli (Mиxaил Бapkлaй-дe-Toлли) — karvedis;
- Vizma Belševica — ailineica;
- Jesaja Berlins (Isaiah Berlin) — filosofs;
- Valters Caps — iņženers;
- Sergejs Eizenšteins (Cepreй ЭйзeHшTeйH) — kinys režisors;
- Vaira Vīke-Freiberga — etnologe, psihologe, Latvejis Republikys prezidente (1999—2007);
- Ernests Gulbis — tenisists;
- Filips Halsmans (Philippe Halsman) — fotografs;
- Nikolajs Hartmans (Nicolai Hartmann) — filosofs;
- Mariss Jansons — dirigents;
- Gidons Kremers — muziks;
- Ješajahu Leibovics (Yeshayahu Leibowitz) — filosofs;
- Volfgangs Lics (Wolfgang Lüth) — karinīks;
- Vera Muhina (Bepa MyxиHa) — tieļnīce;
- Sandis Uozuoliņš (Sandis Ozoliņš, 1972) — hokejists;
- Raimonds Pauls (Raimonds Pauls) — komponists;
- Arkadejs Raikins (Apkaдий PaйkиH) — artists, satiriks;
- Vilhelms Ostvalds (Wilhelm Ostwald) — kimiks;
- Georgs Šveinfurts (Georg Schweinfurth) — botaniks;
- Mihails Taļs (Mиxaил Taлb) — šahmatnīks;
- Mihails Zadornovs (Mиxaил ЗaдopHoB) — satiriks.
Partnermīsti[pataiseit | labot pirmkodu]
Galereja[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]


text:
Auns (Vucins)
Var byut lobi dakteri. Labi õrstei nu pohmeļa. Puišim pateik meitas a meitom puiši. I lobõk vairõk. Drusku slinki a cyti cīši strodeigi. Ka vāg, labi pļaun sīnu. Bīži īdzer, tod vysi ir draugi. Ļūti lobi cilvāki.
Vērsis (Teļš)
Pateik daudz runot. Īpaši ka pylna sirds sazakrojuse. Nabogi. A citi otkol cīši bogoti. Itīm cilvākim gūvs vīnmār atdūd vysu pīnu. Arī poši nav skūpi. Par tū, ka dzāroji, bet cīši lobi cylvāki.
Dvīņi (Vui cik daudz)
Troki mīreigi cilvāki. Ilgi dzeivoj par tū, ka cīši meilej īdzert. Vairõk dzeijvoj pa mõjom, a cyti otkoln zyrgā jõj apleik. Tur daudz lūpu- suņu, kaču, vystis ari cytaidis reimys. Itīm cylvākim vysi lobprot dūd iz poroda par tū, ka cīši lobi cylvāki.
Vēzis (Pūra trokīs)
Itīm cylvākim nikod nav žāļ. Jautri cylvāki, cīši leli dzāroji, tī kuri prūt dzīdot … kuri naprūt, toža. Pateik cytim vysu kū dõvynõt a reizem poši kai dõvonas. Strodeigi, leli buļbu laseitõji i runkuļu pliesieji. Cīši leli dzāroji, bet lobi cylvāki.
Lauva (Strāšnīs)
Cīši smaideigi i cīši taupeigi a cyti otkol nā. Daudz dzer ola a kas nadzer tī dzer pīna. Napateik, ka cyti troki palīk. Bīži sapynūs radz pavasari. Pēc tam skrīn iz krūgu olu dzert par tū, ka leli dzāroji, bet gora stypri i lobi cylvāki.
Jaunava ( Bõba)
Cīši korteigi cylvāki a cyti otkol nā. Vysu labi acacerās. Vīnmār zyna, kur batviņi sastateiti a kur būrkõni. Acacerās ari kur īprīkš nūslēpe buteļi, par tū ka cīši pateik īdzert. Vyspor leli dzāroji. Jīm bīži īt cīmeņi par tū ka cīši lobi cylvāki.
Svari (Spaņs)
Cīši gudri cylvāki a cyti otkol tikai smuki. Bīži vysu kū jūceigu izdūmoj. Ka smejās – vysa sāta skaņ. Labi guni kur i ēst taisa. A cyti daudz ād poši. Cīši draudzeigi, par tū ka leli dzāroji, bet ļūti lobi cylvāki.
Skorpions (Rupucs)
Puiši kori uz meitom a meitas uz puišim. Tī kas gudri, gotovi zvaigznes saskaitēt a tī kas nav gudri tī nā. Meitom pateik pučis a puišim ols. Godos arī ūtraižõk. Vyspõr itī cylvāki cīši meilej īdzert. Kod iz pohmeļa sõp golva nūzaspļaun i palīk vīglõk. Kai soka, kū tu lobam cylvākam padareisi.
Strēlnieks (Metiejs)
Cyti mienessierdzeigi a cyti otkol nā. Leli runõtoji i leli strõdotõji. Kod võrej sīru, vīnmār saīt. Gondreiž. Kod võrej olu, saīt vīnmār. Troki pateik bučoitīs, bet tikai tod, kod nav cīši pīdzāruši. Dvēselē cīši lobi cylvāki, koč i dzāroji.
Mežāzis (Ragains)
Daudz draugu koč i moz naudys. A cytim otkol daudz naudys. Pateik daudz ēst. Garšoj buļbu blīni. A kam nagaršoj, tod švaki. Itīm cylvākim sātā vīnmār ir ols, par tū ka poši ir leli dzāroji, bet ļaudis runoj, ka cīši lobi i uztycami cylvāki.
Ūdensvīrs (Žbaņķeļs)
Lels dzārojs, bet lobs cylvāks. Kai bolūdeits. Moz ād. Cyti moš i daudz ād. Cīši sirsneigi. Lelõlo daļa ir tīvi. A cyti nav. Ka jīm stõsteisi sovas bādas, jī saprūt. A ka stõsteis i prīkus, jõnas buteļa. Itī cylvāki ir mõņticeigi. Bet kai īdzer vyss ir labi.
Zivs (Osoka)
Cīši gleiti cylvāki, bet na vysi. Ir leli mõkslinīki. A kuri taidi nav, tī ļūti strodeigi. Cyti ir leli gulātoji. Cyti leli doncoitõji, par tū ka daudz dzer. Bet kūtu padareisi – ļūti lobi cylvāki.
Horoskopi aizgūti no SeMS http://sems.eclub.lv
Autors nezināms


text:
Latgolys kongress
-
Latgolys kongresa lāmumu izpiļdis padūme (LKLIP) (2022–2027):
- Latgalīšu kulturys bīdreibys vaļdis prīšksādātuoja Ilga Šuplinska;
- Latgolys planavuošonys regiona Atteisteibys padūmis prīšksādātuojs Sergejs Maksimovs;
- Daugovpiļs Universitatis rektore Irēna Kokina;
- Rēzeknis Tehnologeju akademejis rektore Iveta Mietule;
- Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociacejis vaļdis prīšksādātuoja vītnīks Imants Slišāns;
- Latvejis Republikys Saeimys deputatu, kas īvālāti nu Latgolys, puorstuovs – Edmunds Teirumnieks;
- Katuoļu goreidznīceibys puorstuovs – Staņislavs Prikulis;
- Latgolys zemnīku puorstuovs – Aldis Ločmelis;
- Latgolys uzjiemieju puorstuovs – Valters Murāns;
- Latgolys medeju puorstuovs – Ausma Sprukte-Kozule;
- Jurists – Agris Bitāns;
- Volūdneica – Edīte Husare;
- Ekonomists – Aldis Bukšs;
- Latvīšu viesturyskūs zemu padūmis puorstuovs nu Latgolys NVO – Dainis Mjartāns;
- Latgolys zemissardzis puorstuovs.


text:
Tikkū atbrauču nu Emilejis Kalvānis bieru. Daudzi puču, daudzi cylvāku, daudzi vuordu.
Tik gribieju pasaceit – kod aizīt gaišs cylvāks, napalīk tymss. Daļa juo gaismys palīk apleicejūs cylvākūs i speid jūs pruotā, atmiņuos i ari jūs acīs.
Bet tys, kū es vēļ gribieju saceit. Juos ūtrajā dzejūļu kruojumā “Atvosora” ir dzejūļs, kas veļteits Rūteņai. Kod skaiteju jū pyrmū reizi, nazkai daguoja da sirds.
I zynit – es tū Rūteņu šudiņ satyku. Moza, gaiša meitineite. Īt kai ikstyns, acs zib, bize pa gaisu. Vysa vajag zynuot, vysa vajag redzēt i saprast.
A pats golvonais – tam bārnam ir breineiga latgalīšu volūda, kur stidzeņa ir stidzeņa, pasavērt ir pasavērt. I vēļ daudz vysaidu styprūs latgalīšu vuordu.
Daudzi jau navajag. Kab taidu Rūteņu byutu daudzi. Kab ituos mozuos Rūtenis izaugtu laimeigys i styprys – Latgolai i Latvejai par prīcu. Kab krystobu i kuozu byutu vaira nakai bieru.
A ite pats dzejūleits.
Jaundzymušai latgalītei Rūteņai
Vēļ bolti snīgi zemi sadz,
Bet gaisā pavasara smuords –
Dīvs divuos sirdīs prīcu dadz,
I prīcai mīlesteibys vuords.
Vēļ vīna zvaigzne īsamirdz,
I vēļ vīns myužs ir pīsaceits.
I moza, moza bārna sirds
Kai pumpurs zīdam atraiseits.
Lai tev, bierneņ, saulis daudzi,
Lai tev mīlesteibys daudz!
Lai tev nūlicīņs ir saudzeigs,
Audzi Latgolai, bārns, audz!


text:
Sasateic ar Latgolys omotnīkim Breivdobys muzeja godatiergā
2. i 3. junī iz tradicionalū latvīšu tautys lītišķuos muokslys godatiergu aicynoj „Etnografiskais breivdobys muzejs” Reigā, iz kurū kai kotru godu sabrauc omotnīki nu vysom Latvejis molom.
Godatiergā plaši puorstuovāts byus ari Latgolys regions gon ar dažaidim omota darynuojumim, gon īrostū „gareigū boguoteibu” – latgalīšu gruomotom pīsadaleis ari bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”. Ar gruomotu sarokstu var īsapazeit ITE.
Latgolys omotnīki i studejis, kas pīsadaleis godatiergā ir tautys lītišķuos muokslys studeja (TLMS) „Latgale” nu Daugovpiļs, Rēzeknis nūvoda „Rēzeknis apriņķa pūdnīki”, „Andreja Paulāna TLMS”, kūkomotnīks Leons Aleksandrovs nu Bolvu pusis, Annele Slišāne ar sovim austim dorbim i vēļ daudzi cyti omotnīki nu Latgolys. Kai saceja muzeja puorstuovi – Latgola eipaši byus puorstuovāta ar nūvodam tik rakstureigū keramiku.
Paraleli tiergavuošonai, muzeja gostus gaida ari kulturys programa.
Godatierga dorba laiks kotru dīnu ir nu 10:00 – 17:00, īejis moksa: 1,00 Ls (školānim, pensionarim), 2,00 Ls (studentim), 3,00 Ls (pīaugušajim) i vysa saime muzejā vydā varēs īt par 5,00 lati.


text:
Nasabeit byut cytaidam. Puordūmys par izruodi “NĒMIZ PǞL!”
Roksta autore: Laura Melne, portals lakuga.lv
Puordūmys piec teatra trupys KVADRIFRONS izruodis “NĒMIZ PǞL!” nūsavieršonys
Izruodis nūsaukums “NĒMIZ PǞL!” lībīšu volūdā nūzeimoj “iz redziešonūs”. Latgaliski eistineibā itū gryuši pīraksteit – pareizi byutu “iz sasaredziešonu”, tok tys skaņ puoruok optimistiski. Latvyskais “uz redzēšanos” var byut kai atvodys iz vysim laikim, tai drūsa nūceja, ka otkon sasatiksim. Režisors Reinis Boters nadūd skaidru atbiļdi, ka pareiza ir tik vīna nu itom divejom nūzeimem.
KVADRIFRONA sātyslopā “NĒMIZ PǞL!” teik saukts na par izruodi, bet performativu nūtikšonu. Tys laikam ari ir precizuok, partū ka klasiska izruode tei nūteikti nav. Pyrmais puorsteiguma moments skateituojus sagaida jau, īīmūt zalē, kur krāslu vītā ir kūka bluči, beletu puorbaudeituojis aicynoj drūsai pajimt spylvynus voi pledus, sēdēt iz bluča voi vīnkuorši iz greidys, ari nasabeit izruodis laikā puorsavītuot pa zali. Pi vīnys sīnys ir diveji stendi ar vysaiduokim viesturiskim materialim par lībīšim, Boteru (voi viesturiski Botteru) dzymtu, ūtrā zalis golā – ekrans. Kotrai kūka bluču ryndai prīškā smiļšu kaste. Tamuos piečuok adeitūs palākūs džemperūs, maskuotom sejom i krēpem iz golvys horeografa Rūdolda Gediņa īstudātuos kusteibys izpiļdeis akteri Klāvs Mellis i Juoņs Kruonis. Tei ari byus jūs vīneiguo funkceja, partū ka dokumentalī stuosti izskanēs pošu tūs stuosteituoju bolsūs.
“NĒMIZ PǞL!” pamatā ir režisora dzymtys stuosts, i tys teik pastuosteits autentiski, bez starpnīku. Īrokstā var dzierdēt treis Boteru saimis paaudžu ostoņu cylvāku stuostus par byušonu voi nabyušonu lībīšim. Iz ekrana redzim video muokslinīka Āra Matesoviča veiduotūs video nu Lībīšu krosta, kas kūpā ar komponista Kārļa Tonis muzyku myus vad pietnīciskā ekspedicejā, kab kūpā ar režisoru vaicuotu atbiļdis, deļkuo juo vactāvs beja lībīts, tok jaunuokuos paaudzis sevi vaira eisti par taidim naskaita. I maņ vysu laiku juodūmoj ari par latgalīšim i juosaleidzynoj ar jim.
Lībīšu i latgalīšu situacejā ir daudz leidzeiga, tok ari gona daudz atškireibu. Lībīšu volūda ir autohtona Latvejis volūda, kas pīdar pi suomugru volūdu saimis. Koč ari tei daudzveideigai ītekmiejuse myusu dīnu latvīšu volūdys veiduošonuos, vys tik tei ir atseviška volūda. Latgalīšu rokstu volūda ir viesturisks latvīšu volūdys paveids, kuruos atteisteibu veicynuoja Latgolys nūškierteiba nu puorejūs latvīšu teritoreju. Lībīšu volūdā niu runoj pavysam nīceigs skaits cylvāku, latgaliski vys vēļ runoj vaira kai 100 tykstūšys cylvāku. Tok myusu dīnuos latgalīši i lībīši, ruodīs, bīži teik leidzeiguos pozicejuos, problemuos i diskusejuos, koč voi grybūt pastaiteit oficialys ceļazeimis sovā volūdā i ceinejūtīs cauri vysaidim īriedņu kabinetim par tū. Myus vīnoj cytaideiba, tys, kū cyti varbyut skaita par eksotiskumu, naatbiļsšonu koč kaidim vīnuotajim latvyskuma standartim.
Lai kai mums šaļtim grybātūs sevi paruodeit kai leluokūs cītiejus i apspīstūs, lībīšu stuosts eistineibā ir daudz tragiskuoks. Naskaitūt deportacejis i cytys represesejis ar kū piec padūmu okupacejis sasaskuore vysa Latvejis tauta, jim papyldu kluotyn guoja pīspīdu napīcīšameiba atstuot sovys sātys. Lībīšu krostā izvītuoja rūbežsorgu posteņus, likvidēja mozūs zvejnīku cīmus pi jiurys, slēdze jiurys krostu i īrūbežuoja cylvāku puorsavītuošonu pa tū. Atstuot sovu dzymtū vītu, natikt tai vaira pat tyvumā, bez dokumentu ruodeišonys pat natikt pi sovu tyvinīku iz kopim – taida beja lībīšu dzeivis realitate okupacejis godūs. Nav breinuma, ka lībiskais tik dreiži izgaisa, lai ari, sprīžūt piec izruodē dzierdātuo, pamati tam tyka lykti jau pyrma 2. pasauļa kara, kod vacuoki jau suoce atsasaceit sovim bārnim tuoļuok nūdūt lībīšu volūdu. “Lai dzeive vīgluoka”, “školuos jau vyss tik latvyski” – nazkur dzierdāti argumenti, nā?
Ruodīs, ka niu, dzeivojūt, naatkareigā Latvejā, mes kai latgalīši asam koč kur tymā punktā, kur beja lībīši pyrma godu 70. Vaicuojums – kas byus tuoļuok? Vīnys atbiļdis vys jau nav. I tū paruoda ari Boteru dzymtys stuosti nu tūs cylvāku, kuri poši sevi par lībīšim tai eisti vaira naskaita. Redzīni ir dīzgon atškireigi. Ka vacuokajai paaudzei ir skaidrs, ka latvyski ar bārnim runuoja, partū ka “školuos beja latvīšu volūda, vysur beja latvīšu volūdā. Ka runuotu tik lībiski, varātu viņ sātā sēdēt, nikuo cyta”, tod jaunuokī vaira nasaprūt “kai tai var byut – vacuoki sovā storpā runoj vīnā volūdā, bet ar bārnim cytā!?”. I pa vydu izskaņ precizs Intys Boteris secynuojums, ka tod, kod pagaist volūda, kas nu vaira palīk nu pošys tautys… Lai ari cyti soka, ka myusu dīnuos lībiskais ir pagaiss volūdā, tik palics lepnumā par sovom saknem. I maņ juodūmoj, voi lepuotīs var ar čaulu bez kūdula?
Kū i voi vēļ var dareit? Leluokuo daļa Boteru dzymtys skaita, ka muoksleigi uzturēt lībiskū eisti navar. “Maņ ruodīs, ka lībīšu volūda vaira nav dzeiva, tok dzeiva ir lībīšu kultura,” secynoj Marta, kas puorstuov jaunuokū paaudzi. Kaspars nu videjuos paaudzis mieginuojumus koč kai uzturēt lībiskū saleidzynoj ar rezervatu izveidi indianim ASV i skorbai secynoj, ka beiguos taipat jī ari rezervatā izmiertu. Gols golā – pasaulī na vīna tauta viņ izmyruse i tys ir dabisks process. Tok nu cytys pusis otkon atskaņ aizadūmuošona, ka itai pat var nūtikt ari ar vysim latvīšim. Vysupyrma ar latgaliski runojūšim latgalīšim, es pi seve nūdūmoju. Tok ari maņ nikod nav bejs skaidrys atbiļdis, kū dareit. I gribīs pīkrist Boterim, ka muoksleigi koč kū uzturēt i rezervatus veiduot navajag. Tok, kū vajag?
Atbiļdis pošai deļ seve sajamu, klausītīs pošā jaunuokajā nu Boteru saimis – Karlīnā. Jei iz reizis ar prīcu pasalīlej, ka lībiski muok skaiteit leidz desmit. Pa vydam sajauc, tok bez koč kaida stresa sasajem i ar ūtrū reizi saīt. Jei cīši grybātu aizbraukt iz lībīšu nūmetni, tok dīvamžāļ kovida dieļ nav saguojs. Vēļ juos vacuokajam bruoļam i muosai lībiskais ir koč kas drupeit mitisks i tuols, tok, ruodīs, ka Karlīnai ir pavysam cytaiž. Jei skaita, ka cylvākim ar lībiskajom saknem ir vysmoz koč kas juozyna par lībīšu kulturu. I tys maņ līk dūmuot par paaudžu atškireibom i pavysam cytaidom pasauļa uztverem. Pat vēļ munai, nu jau gondreiž treisdesmitgadnīku paaudzei, vydā ir īaudzynuotī kompleksi par tū, ka nadreikst atsaškiert, “kū par tevi saceis cyti”, “nadūd Dīvs, koč kai izaceļt”. Myusu dīnu bārnim i jaunīšim tuo vaira nav. Ka īprīškejuos paaudzis vysys sovys cytaideibys raudzeja nūglobuot dziļuokajūs sovys byuteibys nūstyurūs i laist uorā tik tod, kod nivīns nu molys naredzēs, myusu dīnu jaunīši meklej i lepojās ar vysu cytaidū, kas jimūs ir. Šaļtim taišni iz tuo jī byuvej sovu identitati. Jūs pasauļs ir daudzi kruosainuoks. I manī dzymst puorlīceiba, ka na jau konservativisms, nūsarūbežuošona i rezervati paleidzēs saglobuot lībiskū, latgaliskū voi pat latvyskū, tok taišni breiveiba. Taipat kai munu tradicionalū saimi navarātu iznycnuot draugu natradicionaluo. Aktuals pīmārs – cik maņ zynoms, itūnedeļ praida nedelis ītvorūs Reigā ir bejuši pasuokumi, kur publiski latgalīšu volūda izskaņ vaira kai dažā lobā Latgolys pošvaļdeibys reikuotā pasuokumā. Jū breivuoka sabīdreiba, jū breivuoka vide vysam cytaidajam. Partū nu KVADRIFRONA zalis izīmu uorā gaišā nūskaņuojumā. Gribīs ticēt, ka vyss vēļ byus – kai lībīšim, tai latgalīšim.


text:
Latgolys kulturviesturis muzejā nūtiks kinolektorejs par Rēzekni
5. septembrī 11.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā iz kinolektoreju “Nepārejošā Latvija. Salas laika upē” aicynoj Latvejis Nacionaluo arhiva Latvejis Vaļsts kinofotofonodokumentu arhivs. Kinoprogramu papyldynuos kinozynuotnīka Agra Redoviča stuostejums.
Latvejis Nacionaluo arhiva Latvejis Vaļsts kinofotofonodokumentu arhivs ir vīns nu myusu vaļsts leluokūs Latvejis kulturviesturiskuo audiovizualuo montuojuma globuotuoju, kurymā uzkruots nūzeimeigs vaļsts viesturis audiovizualais dokumentiejums par Latvejis apdzeivuotom vītom, cylvākim i politiskuos, sabīdryskuos i kulturys dzeivis nūtikšonom Latvejā nu 1910. goda da myusu dīnu. Eipaši nūzeimeiga i interesanta ir laikā nu 1920. goda da 1996. goda radeitūs kinohroniku i kinožurnalu kolekceja, kura dūd vareibu ari piec godu desmitu sajust apturātū laiku, redzēt vysaidys nūtikšonys, saleidzynuot i apjaust daudzuos viesturiskuos puormainis, kas 20. godu symtā ir ītekmiejušys Latveju.
2015. goda rudinī arhivs ar Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu pīduovoj vysim interesentim apmeklēt kinolektoreja cyklu “Nepārejošā Latvija. Salas laika upē”. Kinolektoreja cyklam izvālātys sešys piļsātys – Rēzekne, Ventspils, Ciesis, Jiurmola, Valmīra, Jelgova – kai solys laika upē, par kuruom uzkruots boguoteigs filmiejumu kluosts, suocūt ar pyrmajim naatkareiguos vaļsts godim, aptverūt nacistiskuos Vuocejis i padūmu okupacejis periodus, da pošys naatkareibys atjaunuošonys. Itamuos piļsātuos demonstrēs konkretai piļsātai veļteitu kinoprogramu, ar kurys paleidzeibu skateituojim byus vareiba atguoduot, īpazeit nu jauna voi veikt piļneigi nagaideitus atkluojumus par sovu dzymtū piļsātu i nūvodu. Kinoprogramys papyldynuos kinozynuotnīka Agra Redoviča stuostejums par kinodokumentim i tymūs atspīguļuotajom nūtikšonom.
Kinolektoreja cyklu arhivs organizej sadarbeibā ar piļsātu pošvaļdeibu institucejom.
Kinolektoreja programys pamatā izmontuoti unikali 1920. – 1930. godu kinožurnali “Latvijas filmu hronika”, “Latvijas skaņu hronika” i dokumentaluos kinys, kuruos radejuši tuo laika zynomuokī Latvejis hroniku i kinu veiduotuoji Arnolds Cālītis (1883-1972), Juoņs Sīlis (1886-1970), Mārteņš Lapiņš (1873-1954), Eduards Kraucs (1898-1977) i cyti.
Piļsātu dzeivis nūrisis daudzpuseigi atspīgeļoj ari kinožurnali “Padomju Latvija”, “Māksla”, “Pionieris”, “Sporta apskats”, “Latvijas hronika”, “Pastarītis” i cyti, kurus veiduojuši režisori Aleksandrs Jevsikovs, Irina Masa, Laimons Gaigals, Aloizs Brenčs, Imants Brils, Hercs Franks, Ivars Seleckis, Aivars Freimanis, Jurs Podnieks, Varis Krūmiņš, Andrejs Apsītis, Laima Žurgina, Jevgenijs Paškēvics, Romualds Pipars i daudzi cyti Latvejis kinoviesturē zynomi autori. Pīmynātūs piļsātu atkluosmei veļteitys ari Reigys kinostudejis, Reigys dokumentalūs kinu studejis, Telefilma “Rīga” veiduotuos dokumentaluos kinys, kuruos ar sovdabeiguoku kino izteiksmis leidzekļu volūdu papyldynoj kinohroniku koncentrātū sižetiskū skatejumu.
Latgolys Kulturviesturis muzejā tiks ruodeita kinoprograma, kas atkluoj vacū i jaunū Rēzekni, personeibys i nūtikšonys piļsātā laikā nu 1923. goda da 1992. goda. Hronikuos apstuodynuotais i īmyužynuotais laiks ļaun pīsadaleit 9. Rēzeknis kuojnīku pulka svātkūs 1923. godā i Latgolys jaunatnis 1. Dzīšmu i sporta svātkūs 1925. godā, vērtīs Pļaujis svātkus i breivdobys tāluojumu “Svētā zeme” 1936. godā, pīminekļa Latgolys atbreivuotuojim atkluošonu 1939. godā, pīsadaleit Rēzeknis 700 godu jubilejā i Vyspasauļa latgalīšu konfereņcē 1992. godā. Pyrmū reizi publiskai demonstriešonai arhivs pīduovoj Juoņa Doreda veiduotū 1920. godu kinožurnalu “Latvijas hronika” par zyrgu skrīšonys saceikstem Rēzeknē.
Kinolektoreja apmekliejums bez moksys


text:
Vyšku legendys i nūstuosti interaktivā pasuokumā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
10. majā 19:00 stuņdēs aicynuoti iz Daugovpiļs nūvoda Vyšku pogostu, Luknys azara krostā aiz estradis, kur nūtiks pasuokums “Sekoj gaismai!”. Tys ir Vyšku jaunītis Annys Sintijis Ivanovys studeju nūslāguma dorbs, itūgod jei absolvēs Daugovpiļs Universitatis Muokslys menedžmenta bakalaura studeju programu.
Apmaklātuojim tiks pīduovuots īsavērt Vyšku pogosta viesturē i interaktivā veidā īpazeit pogosta legendys i nūstuostus. Kūpā ar pasuokuma daleibnīkim tiks calts gaismā kulturviesturiskais montuojums, kai ari paruodeiti jauni veidi, kai tū popularizēt ar myusdīneigu pīeju. Pasuokuma programā: legendys i nūstuosti par Vyškim, Špoģu Muzykys i muokslys školys kūklātuoju ansamblis “Dzirkstelīte”, jaunuo dzejneica Anna Sintija Ivanova, muzyks Reinis Jaunais, guņs šovs kūpā ar Jevgeņiju Mihailovu.
Nūstuosts par nalaimeigu mīlesteibu
Tys varēja nūtikt 19. g. s. ūtramā pusē. Muižnīka Mola aizbiļdnīceibā beja tykuse rodu buorine, cīš skaista 18–19 godus vaca meitine. Piec tūs laiku tradiceju jū jau seņ vajadzēja izdūd pi veira. Izdūmuoja, ka meitini izprecynuos Mola muižys puorvaļdnīka dālam. Stuosta, ka Mola puorvaļdnīka saimē vysi bejuši nalobi, bet dāls kai ba lobs puiss. Runuots – dareits! Nūvede obejus iz bazneicu pi roksta.
Muižā gatavejuos kuozom. Meitine devēs iz Vyškim pi lobuokuo žydu skrauča aizsaceit kuozu sukni. Kod jaunivi īraudzeja skrauča vacuokais dāls, juo sirdī nu pyrmuo pasavierīņa īsadaga mīlesteibys līsme. Puiss naktis navariejs gulēt, gaideidams, kod meitine atīs iz pyrmū pīlaikuošonu. Kod jī sasatyka, jauničs naizturēja, atsazyna jai mīlesteibā i praseja palikt par juo sīvu. Iz kū meitine atsaceja, ka asūte sadarynuota. “Sadarynuota – vēļ na lauluota!” nūsacejs jauničs. Puiss apsūleja runuot ar sovim dzymdynuotuojim i kīpīnu. Pīrunuot tāvu i muoti jam nasalūbe. Jū pīgrazeja atstuot bez montuojuma, izdzeit nu sātys, iz kū jis bejs ar mīru mīlesteibys vuordā. Bet dīvamžāļ bez saimis atbolsta jam naizadeve apturēt gaidomuos kuozys.
Meitini izpracynuoja puorvaļdnīka dālam, kuru jei ni grupeitis namīļuoja. Paguoja kaids laiks, jai pīdzyma meitineite. Paguoja vēļ gadeņš ci div, i, kod jei gaideja ūtru bierneņu, da puorvaļdnīka daguoja runys, ka juo sīva ir radzāta ar skrauča dālu. Tod ļauds suoce runuot, ka jūs meiteņa nazkai naizaver ni piec muotis, ni piec tāva.
Puorvaļdnīks sovu sīvu padzyna nu sātys. Jei pajēme meiteņu i, izīdama putinī, devēs meklēt sovu mīļuotū. Paguoja nedeļa, cikom vīns zemnīks īsaroda pi puorvaļdnīka i paviesteja, ka Kolna Vyškūs pi gūbys guļ jauna sīvīte ar div meiteņom – vysys treis myrušys! Kod puorvaļdnīks atbrauce pi gūbys, jis šausmuos atkluoja, ka tei ir juo sīva. Borgajā zīmys naktī jai beja suokušuos dzemdeibys, kuru laikā jei nūasiņuoja i nūmyra, tok bārni bez muotis syltuma dreži viņ nūsoluši. Tai ari naspādams sīvai pīdūd, jis lyka zemnīkam zam gūbys izkast dūbi i juos tī paglobuot, ar nūrunu, ka nivīnam par tū nastuosteis.
Godu nu gods, nazynuodams par nūtykušū, žydu puišam nabeja nikaidu ziņu par tū, kur jei ir pagaisuse. Jis tai ari naapsaprecēja i cytys meiļuotuos naatroda. Radzādams, kai naboga puiss vysu myužu komuojīs, zemnīks, kurs godim globuoja nūslāpumu, eisai pyrma sovys nuovis devēs pi juo i atkluoja patīseibu. Natycādams jis steidzēs pi gūbys i izmysumā suocs kast. Jau piec eisys šaļtenis jis saprota, ka zemnīks nav maluojs. Piec nedelis jis nūmyra i tyka paglobuots Vyšku žydu kopūs.
Legenda viestej, ka naizsmeļamuos mīlesteibys vuordā juo dvēselei tyka atļauts kotru nakti taišni divpadsmytūs sasatikt ar meiļuotū pi gūbys, bet trejūs jam beja juoatsagrīž kopūs. Tok novembrī, Dvieseļu dīnuos, jam tyka ļauts pavadeit ar meiļuotū vasalu nakti.


text:
Norvegeja
Norvegeja, oficialai Norvegejis Kieneste (norvegu: Kongeriket Norge) - vaļsteiba Pūstumu Europā, Skaņdinavejis pussolys vokorūs. Vaļsteiba tur rūbežu ar Švedeju (1619 km), Suomeju (727 km) i Krīveju (196 km). Dīnavydūs Norvegeju skaloj Pūstumu jiura, vokorūs Norvegu jiura, a pošūs vaļsteibys pūstumūs Barenca jiura. Norvegejai pīdar Svalbarda i Jana Majena sola Arktikā, taipoš Buvē sola, Pītera I sola i Kienenīnis Modys Zeme Antarktidā.
Norvegeja irā pīktuo pa lelumam vaļsteiba Europā ar 386 958 km² pluotu, kurymā dzeivoj 5,3 miljoni dzeivuotuoju.[2] Tei irā vīna nu rešuok apdzeivuotojom vaļsteibom Europā. Golvysmīsts i leluokais mīsts - Oslys. Vaļsteibys volūda irā norvegu ar divejom rokstu volūdys tradicejom - bukmolu i jaunnorvegu. Obadivejis tur vīnaidys tīseibys vysūs vaļsteibys i pošvoldu leidzīņūs. Maja mieneša 17 dīnā norvegi svin konstitucejis pījimšonys dīnu.
Norvegejis teritorejā ļauds apsadzeivovuši jau nu 6 godu symta. 872 gods kuovē pi Hafrsforda kieneņš Harolds Skaiškmots (norvegu: Harald Hårfagre) apvīnumova norvegu zemis. Nu tuo aizasuoce "Vikingu laiki". 1319 godā Norvegeja īsastuoja Kalmarys Savīneibā, kuramā beja Daneja i Švedeja. Kod 1521 godā Švedeja izastuoja nu savīneibys, Norvegeja palyka Danejis Kienestis pavaļdeibā. Piečuok Norvegeja puorguoja Švedejis pavaļdeibā, a napavaļdeiga vaļsteiba tyka 1905 godā, kod par pyrmū kieneņu tyka Hokons VII. 1940 gods apreļa mieneša 9 dīnā vaļsteibu okupēja Nacistiskuo Vuoceja, tok jau 1945 gods maja mieneša 8 dīnā norvegim izadeve atjaunynuot napavaļdeibu.
Nu Ūtrajim pasauļa vaidim Norvegeja cīši dreiži izaraisteja, kuo pamatā irā naftys i dobysgazys atrostuvis Pūstumu i Norvegu jiurā, kurys atrostys 1970 godā. Norvegeja irā catūrtuo poša leluo naftys eksporta vaļsteiba[3] i vīna nu pošu boguotū vaļsteibu pasaulī. Tok vysleidza 99% energejis Norvegeja īgiust nu HES[4]. Norvegejis krona teik īskaiteita kai pasauļa stabiluokuo valuta. 2007 godā vaļsteibu pīzyna kai pasauļa mīreiguokū zemi. Kūpā ar Švedeju jei aizajim vīnu nu pyrmajom vītom pasaulī pa demokratejis iņdeksam. Myuslaikūs Norvegeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Koč i divejūs referendumūs Norvegejis dzeivuotuoji nūbalsova pret īstuošonu Europys Savīneibā, vaļsteibai irā nūtalejis i styprys saitys ar Savīneibu i tuos dalineicom. Norvegeja irā pīsadalejuse nazcik vydtautisku organizaceju īstateošonā - Saškiertūs Naceju Organizacejā (SNO), NATO, Europys Padūmē (EP) i Pūstumu vaļsteibu Padūmē (PVP), taipoš Norvegeja irā Europys Ekonomiskuos Zonys (EEZ), Pasauļa Tierdzeibys organizacejis (PTO) i Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejis (VEKRO) dalineica.
Etimologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Lelums etnologu guodoj, ka vaļsteibys pasauka irā izacēluse nu pūstumu germanu volūdom i zeimoj "pūstumu ceļš", kas senejuo norvegu volūdā byutu nord veg ar norð vegri. Norvegeja senajuo norvegu volūdā irā Nóreegr, anglosaksu - Norþ weg, a vydslaiku latiņu - Nhorvegia. Niule Norvegejis vaļsteibys pasauka norvegu bukmolā irā Norge, a jaunnorvegu volūdā Noreg. Senejū norvegu i jaunnorvegu formys irā leidzeigys senejū samu vuordam ar zeimeibu "pa jiurmolai" ci "pa jiurai". Myuslaiku Lule samu volūdā tys irā nuorrek. Arkaiskuos vuorda formys ļaun guoduot, ka vuords navā izacēls nu germanu volūdom.
Cytuos vītejuos Norvegejis volūduos vaļsteibys pasauka irā: Pūstumu samu Norga, Lule samu Vuodna, Dīnavydu samu Nøørje, suomu Norja. Oficialuo vaļsteibys pasauka norvegiskai Kongeriket Norge (bukmolā) i Kongeriket Noreg (jaunnorvegu). Cytuos volūduos pylnuo pasauka - Pūstumu samu Norgga gonagasriika, Lule samu Vuona gånågisrijkka, Dīnavydu samu Nøørjen gånkarijhke, suomu Norjan kuningaskunta. Latgaļu volūdys variants sadar ar latvīšu i lītaunīku volūdys pasaukom.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Politiskuo sistema[pataiseit | labot pirmkodu]
Norvegeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Norvegejis Kieneņš irā vaļsteibys golva, a Ministru Prezidents irā vaļdeibys golva. Piļdeituojvaļdi izpiļda Kieneņa padūmis kabinets, kura vadeituojs irā Ministru Prezidents. Lykumlaideibys vaļdi tur kai vaļdeiba, tai parlaments – Stortings (latgaliskai: Leluo Saīsme). Stortingu ībolsoj taisnā proporceigā ībolsuošonā iz četrim godim, kurs sadora nu 169 deputatim.
Oficialai monarhs tur piļdeituojvaļdi, tok īdzeivynojūt parlamentariskū vaļdeibys sistemu, monarha daguojumi myuslaikūs irā cīši reprezentativi I ceremonali. Norvegejis kieneņš irā pošaugstais militarū spāku komaņders, augstuokuo bazneicys instituceja I kolpoj kai uorzemu diplomatiskū saitu vadeituojs, taipoš irā vaļsteibys vīnumeibys simbols. Praktiskai Ministru Prezidents irā tys, kurs īdzeivynoj piļdeituojvaļdi dzeivē. Tīsu sistema irā napavaļdeiga nu piļdeituojvaļdis I nu lykumlaideibys vaļdis.
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Ekonomika[pataiseit | labot pirmkodu]
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Etniskais sadors[pataiseit | labot pirmkodu]
Volūda[pataiseit | labot pirmkodu]
Religeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Ļutarticeiba irā oficialuo vaļsteibys religeja, kurai tic 86% Norvegejis dzeivuotuoju. Cyti protestaņti irā 3,5% nu dzeivuotuoju, Romys katuoli 1%, musulmoni 2% I cytu religeju ticeigī 1% (vysuvaira budisti, hinduisti I judaisti). Cyti natur kaidu naviņ religeju. Pa 2005 gods apklausys datim, 32% Norvegejis dzeivuotuoju „tic, ka ekzistej Dīvs”, 47% % „tic, ka irā kaids naviņ gors ci dvēseliska energeja”, 17% % „natic ni kaidam naviņ dīvam, ni goram ci dvēseliskai energejai”, a 4% „nazyna”. [6]
Senejī norvegi, taipoš kai vysys skaņdinavejis germanu tautys, beja paguoni i ticēja skaņdinavu mitologejai. Suomu-ugru tautys samu religeja beja šamanizmys Laikā nu 1000 gods da 1500 godam misionaru dorba rezultatā, pa mozam Norvegaja tyka kristeiga. Da reformacejai norvegi beja katuoļu bazneicys dale, a nu 1536 gods puorguoja protestaņtizmā.
Nu nakrysteigom religejom poša leluo irā musulmonu kūpeiba – gondreiž 2% nu dzeivuotuoju. Tū vysuvaira veidoj arabu, albaņu, somalīšu i turku imigraņti, taipoš pakistanu ciļmis norvegi.
Sports[pataiseit | labot pirmkodu]
Verīs taipoš[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Arealstatistics for Norway 2020, Kartverket, mapping directory for Norway Accessdate=2021-02-23
- ↑ 2,0 2,1 Population, january 01 2022, Statistics Norway Accessdate=2022-02-23
- ↑ Taiss:Tīmekļa atsauce
- ↑ http://www.5ballov.ru/publications/works/1-43.html Taiss:Ru ikona
- ↑ Frå 1. januar 2020 er det 356 kommunar og 11 fylke i Noreg.
- ↑ Taiss:Cite web


text:
Latvīšu folklorys kruotivis digitaluo arhiva resursi ir izmontuojami bez moksys, vys tik, puorpublicejūt voi citejūt materialus, atsauce iz garamantas.lv ir obligata. Lela apmāra kopiešona i materialu izmontuojums komercialim mierkim pīļaunams vīneigi ar rakstisku LU Literaturys, folklorys i muokslys instituta atļuovi.
Kontakti: lfk@lulfmi.lv, @garamantas
ĪSACEJUMI ŠIFRIEŠONAI
1. JUOATŠIFREJ PIĻNEIGI VYSS, KAS IR RADZAMS SKENIETAJĀ FAILĀ. Ari vuords, pavuorde i cyti dati, kū pīraksteituojs devs par sevi voi teicieju. Ari komentari i laika, vītys nūruodis. Ari vīneibu numuri, kas pīraksteiti sorkonā kruosā.
2. MANUSKRIPTU TEKSTI JUOATŠIFREJ TAIŠNI TAI, KAI TĪ PĪRAKSTEITI. Ari radzamuos klaidys. Ari vītom sajauktī vuordi. Ari napareizuos pīturzeimis i punkti. Ari lelī, mozī suokumburti. BET NAV JUOSAGLOBOJ FORMATIEJUMS (atkuopis, pastreipuojumi, atstarpis), dalejums ailēs (ka viņ tuos nav tautysdzīsmis voi cyti panti). Ka, par pīmāru, tautysdzīsmis manuskriptā raksteitys blokus, tod atšifriejumā juoroksta vīna aiz ūtrys.
3. NAPAREIZI PĪRAKSTEITI VUORDI JUOPRECIZEJ KVADRATĪKOVUOS []. Par pīmāru, konfetes [konfektes]. Ka klaida ir tik diakritiskajuos zeimēs, tod preciziešona nav vajadzeiga. Par pīmāru, māsina, zemite i tml.
4. NASAPRŪTAMI BURTI, VUORDI I TEKSTA DALIS JUOĪKRUOSOJ DZALTONĀ KRUOSĀ. Tū var izdareit, lītojūt redigiešonys reiku jūslu.
Seikuok: Šifriešonys vadlinejis (pdf), 25.11.2014
Vaicuojumi i komentari: garamantas@lulfmi.lv..
Garamantas.lv atbolsta grupa jaunumim, diskusejom i vaicuojumim draugiem.lv portalā.


text:
Itūvosor jau deveitū reizi nūteik festivals “Latgolys vargaņu dīnys” (Latgales ērģeļu dienas). Itūgod tys veļteits profesora, varganista i pedagoga Tālivalža Dekšņa pīmiņai. Latvejis Radejis Latgolys studejā gostūs varganiste i pedagoge Guna Kise, kura atkluoj vaira par ituo goda festivala programu i varganem Latgolā.
Skaņ rakstnīka Oskara Orlova aba Raibuo literaturkritikys rubrika “Kolnasātys gruomotplaukts”, tymā jis stuosta par latgalīšu literaturā zeimeigu personeibu Osvaldu Kravali.
Rubrikā “Vuordineica” literaturzynuotnīks Valentins Lukaševičs i muzikis Arņs Slobožanins stuosta par latgalīšu iedīnim.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Izstuodē “2013. gads Latvijas grāmatniecībā” apsaveramys ari gruomotys latgaliski
Leidz 16. majam Latvejis Universitatis Akademiskajā bibliotekā apsaverama izstuode “2013. gads Latvijas grāmatniecībā”, kas pīduovoj īspieju īsapazeit ar Latvejis gruomotizdevieju dorbu paguojušajā godā. Izstuodē puorstuovāta ari Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba.
Izstuodē ir puorstuovātys vaira nakai septeņdesmit izdevnīceibys ar apmāram 800 īspīddorbim: gruomotom, brošūrom, kalenderim i cytim dorbim.
Izstuodē vysvaira gruomotu pīduovoj taidys leluos izdevnīceibys kai “Zvaigzne ABC”, “Mansards”, “RaKa”, “Dienas Grāmata”, “Egmont Latvija”, “Jumava”, “LU Akadēmiskais apgāds” i cytys. Taipat apsaverami ari vairuoku regionalūs izdevnīceibu dorbi, pīmāram, Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba, Daugovpiļs Universitatis akademiskais apguods “Saule” i cyti.
Gruomotu tematika izstuodē ir vysaida – zynuotniskuo literatura, vuiceibu gruomotys, daiļliteratura, gareiguo literatura, bārnu gruomotys, muokslys izdavumi, foto albumi, kalenderi i cyti, tymā skaitā ari gruomotu muokslys konkursam “Zelta ābele 2013” nominietuos gruomotys.


text:
Seikšaļtenis Viļānu tiergā
Viļānu tiergs kai nagaistūša vierteiba – jau gondreiž divdesmit godu nu 1993. goda 1. maja kotra mieneša ūtrajā svātdīnē mīsta īlys puorjem puordūt i pierkt grybūši cylvāki. Pavasar ar samtiņu, kuopustu stuodim i seikajim seipulenim, cuolim, zūsalānim, kačalānim, syvānim, luopstom, sokumim i gaiseigom pavasara suknem, vosor ar jaunajom visteņom, vosorys uobelim, plūmem, raibom kleitom i pučainim šortim, tapkom i trušim, rudiņ ar nūbarojamim indykim, gailim, peilynim, sunalānim, uobeļneicu i grušu stuodim, rīkstim, karpom i kažukim, zīm ar vystom, sunim, uobelim, seipulim, lupotom i dzeļžim.
A kuo tik nav Viļānu tiergā – nu kitaiskūs kadaku, batareju, speiguļu, galis mašynu i žurku slozdu, nu turku i belarusu lupotu, nu krīvu dzeļžu, gumejnīku i poļaku pūdu, konu, trauku i soldonumu da latvīšu maizis, galis, vystu, peiļu, suņu, uobeļneicu i vīšņu stuodu. Nu unučkenis speideigūs auskoru i unuka nakleiku mašynai da babys cymdu i dzeda vasaru.
Vyss kai dzeivē – saņtims pi saņtima, kramaslys pi kramasla, cylvāks pi cylvāka. Kotrai montai ak jau ir sovs pierciejs – i vacai radejai, i jaunam divanam, i kažukam ar humpalu smoku, i speideigam bļaka spaņam, i pļaumašynai, i izkapts kuotam. Saimisteibā vysa kuo vajag. Cikom vysa kuo vajag, vysa kas i teik vasts iz Viļānim i tierguots.
Reizi mienesī Viļāni puorsataisa nu klusa Latgolys mīsta par tierga vītu. Sabrauc ļauds nu tyvys i tuolys apleicīnis, nu sābru mīstu, nūvodu i vaļstu i rauga puordūt atvastū i tikt pi eistuo monta, rauga atrast sev saimisteibā, sātā i škapī vajadzeigū.
Kartenis – Ilze Sperga, 2012. goda 14. oktobrī Viļānūs
Pyrmais video – Latgolys Regionaluo televizeja
Ūtrais video – ekcat


text:
Rēzeknis nūvoda Drycanūs vītejuo bīdreiba “LOBS” padsmit aktivus i radūšus jaunīšus četru dīnu garumā izgleituoja naformalajuos apvuiceibuos “Byut latgalīšam ir stileigi”. Taidā veidā styprynojūt jimūs latgaliskū ideņtitati, īpazeistynojūt vaira ar latgalīšu volūdu i muokslu. Kab veicynuotu jaunīšu iņteresi i vieļmi palikt Latgolā, naformalūs apvuiceibu laikā izskanēja ari vysaidi veiksmis stuosti. Par pīmāru, vīns nu eipašūs gostu beja Dāvis Suharevskis – latgalīšu kinys “Piļsāta pi upis” golvonuos lūmys akters.
Apvuiceibys kūpā ar Ingūnu Semuli voda Juoņs Jurčenko, jī obeji Drycanu pogostā ir izveiduojuši saimi i regulari organizej pasuokumus jaunīšim. Itymā reizē jī beja pateikami puorsteigti par lelū jaunīšu iņteresi pīsadaleit projektā i cer, ka vyss pīdzeivuotais jim nūderēs ari iz prīšku.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Teci, teci volūdeņa
Vakar Leivuonūs puļcejuos lobuokī Dīnvydlatgolys jaunī stuostnīki iz konkursa „Teci, teci valodiņa” pusfinalu. Kotru godu rudiņa pusē 14 Latvejis piļsātu – Latgolā Rēzeknis i Leivuonu – školuos i kulturys nomūs skaņ stuosti, puosokys, atgadejumi, jūki i uotrrunys. Konkursantim žurejis prīška pīcu minušu laikā eisi juoīpazeistynoj ar sevi i juopastuosta vīna latvīšu ci cytu tautu puosoka, vīns naparosts gadīņs nu sovys ci vacuoku, radinīku, draugu ci školys dzeivis, vīns eiss prozys žanrs, pīvadumam, uotrruna, spūku stuosts, baubys, anekdots. Stuostejumi var byut gon literarā volūdā, gon dialketā ci izlūksnē.
Reitu 26. novembrī nūteik konkursa „Teci, teci valodiņa” finals Reigā, Latvīšu Bīdreibys nomā i tymā pīsadaleis 112 dalinīki, kas izvirzeiti konkursam nu vaira kai pustyukstūša jaunūs stuostnīku vyda. Dīnvydlatgolys nūvodu konkursa finalā puorstuovēs i par Mozuo stuostnīka, Leluo stuostnīka ci Dyžanuo stuostnīka tytulu ceinēsīs Ilmārs Štolcers i Anita Lipinika (Leivuonu 1.vydsškola), Aija Vaivode (Rūžupis pamotškola), Ligita Tumāne, Lelde Klīdzēja, Renāts Konovalovs (Gaļānu pamotškola), Amanda Anusāne (Dravnīku pamotškola), Kristians Plots i Zigmārs Lozda (Vuorkovys vydsškola), Sigita Priževoite , Kristīne Bruzgule (Seiļukolna pamotškola), Ernests Zalāns (Rībeņu vydsškola).
Finalistus vērtēs zynūši i lobvieleigi vārtātuoji – Latvīšu folklorys kruotuvis pietnīki Baiba Krogzeme-Mosgorda, Aldis Pūtelis i Guntis Pakalns, Vidvuds i Iveta Medeņi nu Latvejis Radejis, školuotuoja Iveta Irbe, Nacionaluo Botaniskuo duorza Salaspilī direktors Andrejs Svylāns i pietneica Daina Roze.
Vaira informacejis par Dīnvydlatgolys pusfinalu skaiti ITE
Karteņa: Dīnvydlatgolys stuostnīki Leivuonūs


text:
Latgolys kolektivu īspaidi piec dzīšmu i deju svātku
Rokstu sagataveja: Sintija Augustova, portals lakuga.lv
Nu suoku 12. Latvejis Školu jaunuotnis dzīšmu i deju svātkim vajadzēja nūtikt pārņ – 2020. goda julī, tok pandemejis īspaidā tī izmaineitā i napīrostā formatā nūtyka itūgod. Laikā nu 12. da 29. juļam kotrā nu 43 Latvejis pošvaļdeibu ībrauce Svātku mašyna pyrmajā Svātku nūtykumā “Saulesvija”. Niu mašyna ir atsagrīzuse Reigā, Svātku “guojīņs” ir beidzīs, apsavaicuojom puora Latgolys kolektivu vadeituojim, kaidys ir sajiutys, īspaidi piec Svātku.
Rēzeknis 5. vydsškolys 5.–9. klašu deju kolektiva vadeituoja Inga Peļņa soka, ka taidi svātki naspiej radeit tū kūpeibys sajiutu, kū dūd reali svātki, dorbs ir padareits, bet gondarejuma eisti nav.
Upeitis bārnu Folklorys kūpys “Upīte” vīna nu vadeituoju Kate Slišāne par svātku natradicionalū formatu izasoka tai: “E-svātki beja golvonais īmeslis dorbuotīs i napasadūt gryutuokajūs laikūs, kod navarēja pat sasatikt, kod vysu vajadzēja dareit caur ekranu. Piec svātku beja lela gondarejuma sajiuta, ka bārni spēja sasajimt, ka jī nav zaudiejuši sovu sporu, ka jī ir ar mīru mestīs i dorbuotīs tuoļuok. Pats golvonais – e-svātki myusim deve īspieju kūpeigi samuzicēt i atrast seņ nagiutuos emocejis, kas paruoda tū, ka svātki ir tī, kur asam mes.”
Kruoslovys kulturys noma deju kolektiva “Raita” vadeituoja Valda Timule atzeist: “Nu vīnys pusis ir labi, ka ir koč kas, kai saceja bārni – vysmoz piec pusūtra goda mes varējom izpurynuot bruņčus i apviļkt tautystārpu. Mes saprūtam laiku, kurā mes itūbreid dzeivojom, tai ka nikuo lobuoka mes nagaidejom, bet, prūtams, ka tim dalinīkim, kas ir bejuši Dzīšmu i deju svātkūs, itī nabeja svātki, bet gon koč kaids pasuokums, kas asūšajā situacejā varēja byut organizāts. Dzīšmu i deju svātki ir Daugovys stadions, pylnys tribīnis, emocejis, kūpābyušona ar tyukstūšom dalinīku, tys, kū tu atdūt skateituojam, tys, kū sajem nu juo atpakaļ, tī ir tī svātki.”
Ituogoda Svātku koncepta mierkis beja cīnpylnai pabeigt Svātku procesu, naapdraudūt kluotīnis izgleiteibys procesa suokšonu 1. septembrī, kūpejū Svātku programu veiduoja 15 vysaidys nūtikšonys gon koru dzīduošonā, vokalajā, instrumentalajā muzykā, folklorā, dejā, vizualajā i vizuali plastiskajā muokslā. Vyss nūteikūšais tyka īmyužynuotys videoīrokstūs i paliks kai 21. godu symta i Svātku pandemejis laika līceiba nu kotra nūvoda, kurā pabejuse “Saulesvija” mašyna.


text:
Jiurmolā nūtiks koncerts “Taiseits Latgolā”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
2020. gods 14. junī Dzintaru koncertzalā Jiurmolā nūtiks Latgolys muziku koncerts “Taiseits Latgolā”, līcynoj bilešu tierznīceibys vītnē bilesuserviss.lv publicātuo informaceja.
VEF Kulturys pilī Reigā oktobrī nūtyka ar Latgolu saisteitūs muziku i izpiļdeituoju saīts “Taiseits Latgolā”, publikys atsauceiba bejuse lela i tys īdvesmuojs organizatorus sareikuot leidzeigu pasuokumu 2020. gods vosorā Jiurmolā. Vysu koncertu sovuos rūkuos i ar sovu bolsu saturēs muziks i vokora vadeituojs Kaspars Pudniks.
Kotrys izpiļdeituojs koncertā pīduovuos sovys popularuokuos i vīnlaikus ar Zylūs azaru zeimi saisteituos dzīsmis, saceits pasuokuma organizatoru paziņuojumā. Taipoš pasuokuma apmaklātuoji tiks īpazeistynuoti ar daudzim da šam nazynomim faktim par Latgolu i tuos viesturi, naizpaliks ari jūki.
Iz Dzintaru koncertzala skotivis 14. junī kuops grupys “Galaktika”, “Baritoni”, “Ginc un es”, “Liepavots”, “Inga un Normunds”, televizejis šova “Dziedošās ģimenes” uzvarātuoji Tihovsku saime. Koncerta “Taiseits Latgolā” apmaklātuojus prīcēs ari dzīduotuojs Atis Auzāns. Par dzeivū muzykalū nūformiejumu guoduos profesionalūs muziķu grupa “Crazy Daisy”, bet par horeografeju – tautys deju ansamblis “Cīpars”.