text:
Rēzeknē nūtiks storptautyska konference par regionalajom volūdom izgleiteibā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Rēzeknē, Rēzeknis Tehnologeju akademejā (RTA) i Latgolys viestnīceibā GORS, 16. i 17. junī nūtiks storptautyska zynuotniska konference “Regionaluos volūdys izgleiteibā: nu teksta leidz tekstprateiba”, viestej konferencis reikuotuoji. Konferencis mierkis ir saleidzynuot pīredzi, pietnīceibys perspektivys i datus nu vysaidu Eiropys i pasaulis regionalūs volūdu kontekstu, i diskutēt par pīejom latgalīšu volūdys vuiceišonā i īsavuiceišonā.
Konferencis laikā tiks apsprīsti itaidi temati: kai vuiceit regionalū volūdu atkareibā nu potencialuo volūdys apgivieja mierku; kai volūdu vuiceitīs grybātu poši školāni; ar kaidim pajiemīnim i metodem atteisteit skaiteišonys prasmi i prasmi raksteit (tekstprateibu); kuri digitalī reiki i resursi byutu nūdereiguokī tekstprateibys atteisteišonai regionalajuos volūduos; kai volūdu vuiceibā izmontuot vysaiduokus volūdu korpusus; kū īkļaut regionalūs volūdu vuiceišonys saturā, ar kaidim tekstim struoduot; kai paaugstynuot motivaceju i interesi vuiceitīs regionaluos volūdys i cyti.
Fokuss byus iz tūs regionalūs volūdu, kas ir lingvistiski i identitatis vaicuojumūs tyvai nacionalajom volūdom i par kuruom bīži teik diskutāts statusa sakarā (volūda voi dialekts). Tai, pīmāram, Latvejā – latgalīšu volūda, lejisvuocu volūda Vuocejā, skotu volūda Skotejā, veru volūda Igaunejā voi cytys regionaluos volūdys.
Konferencē pīsadaleis kai vītejī pietnīki, tai ari gosti nu Igaunejis, Leitovys, Sūmejis, Vuocejis, Pūlejis, Rumanejis, Grīkejis i cytom vaļstim.
Konferencis dorba volūdys: latgalīšu, latvīšu i angļu. 16. junī konference nūtiks RTA, bet 17. junī – Latgolys viestnīceibā GORS.
Ar konferencis programu var īpasazeit ITE.


c: text/html

text:
Latgolys parks Latgolai – parkū ar nūsaukuma maiņu viņ napīteik?
Roksta autors: Mārtiņš Eņģelis, piļsātvidis i turisma pietnīks i kritiks
2022. goda 18. majā, saisteibā ar Krīvejis ībrukumu Ukrainā, Reigys dūme oficiali pījēme lāmumu puorsaukt Moskovys duorzu par Latgolys parku. Tai teritorejai Moskovys forštatē tyka atjaunuots viesturiskais nūsaukums, kaidu parks beja dabuojs vēļ pyrma II pasauļa kara. Nūtikšona deve vareibu latgalīšu navaļstiskajom organizacejom meklēt rysynuojumus, kai parku pīpiļdeit ar saturu, kas ļautu reidzuonim i vītys lītuotuojim caur tū vaira izzynuot par Latgolu. Tok kas byutu juodora vysu pyrma, kab itys saturs nabyutu viņ pošmierkeigs, bet ari ar jāgu, planu ilgtermeņā i daīmams?
Latgolys parks – izcylu meistaru vizeja ar vierīni
1937. godā Reigys piļsātys vaļde apstyprynuoja Latgolys duorza projektu naapbyuvātā laukumā bejušuos duorznīceibys vītā. Tuo autors beja Andrejs Zeidaks – īvārojamais daiļduorznīks, ainovu arhitekts i legendaruo Georga Kūfalta piectecs Reigys duorzu vadeituoja omotā nu 1915. da 1944. goda (itymā laikā A. Zeidaks izstruoduoja Zīdūņduorza i Mīra parka projektus, vadeja Grīziņkolna parka atjaunuošonys dorbus, bejs ari Reigys Bruoļu kopu komitejā, taipat tuos tehniskajā komisejā).
Leidzeigai kai īprīškejūs byuvprojektūs, ari ite A. Zeidaks beja paredziejs plotus zuolīņus, kur varātu sauļuotīs, brodojamū baseinu i rūtaļu laukumu bārnim. Teritorejā beja īcarāta ari lela stryuklaka 16 m diametrā. Bolvu i Kojusolys īlu styurī, kur itūšaļt ir degradāta zona, beja paradzāts sataiseit koncertlaukumu ar muzykys estradi. Da II pasauļa kara tyka īreikuoti pyrmī celi, īstateiti 92 vysaiduoki lopu kūki, 1578 zīdu kryumi i īreikuots jau pīmynātais brodojamais baseins[1].
Dīvamžāļ II pasauļa kara laikā i dreiži piec tuo Latgolys duorza projekts da gola natyka realizāts, kūceni iznyka, zuoluoji tyka samaituoti. Kab būjuojumus likvidātu, teritorejis vidiejā daļā īstateja kūku grupys; 1945. godā Latgolys duorzs tyka puorsaukts par Moskovys duorzu.
1965. godā Moskovys duorza teritorejā izcēle Reigys sporta manežu, kuruos arhitekti beja Viktors Mellenbergs i Edvīns Ābuls (pyrmais ir leidzautors ari daudzim zynomajai Dzintaru koncertzalei, kura calta vēļ 1936. godā). Tūlaik paradzāta 3500–5000 skateituojim (itūšaļt 2400 vītys), maneža beja vīna nu modernuokūs Padūmu Savīneibā – ite pyrmū reizi PSRS vīglatletikys skrejceleni tyka nūkluoti ar kaučukveida sagumu[2]. Ākā atsaroda ari smogatletikys i treneņu zalis, rehabilitacejis centrs, sova kopejneica-bars i pierts. Maneža nūzeimeiga ar tū, ka 1988. godā tamā nūtyka legendaruos Zigmara Liepiņa rokoperys “Lāčplēsis” pyrmizruode.
Moskovys duorza apstatejumus pīlāguoja sporta manežys apjūmam, ceļa teiklu puormeja saskaņā ar A. Zeidaka piecteča daiļduorznīka i ainovu arhitekta Kārļa Barona prīšklykumim. Leidz ar manežys izceļšonu, Moskovys duorzs dabuoja cytu raksturu, palyka apmaklātuoks i zynomuoks, tok tuo saturs byutiski nasamaineja (skaitit – vys vēļ napasaruodeja).
Jauni laiki – jauni “tykumi”
Piec Latvejis naatkareibys atjaunuošonys nikas saisteibā ar Moskovys duorza apsaimnīkuošonu napuorsameja. Tik 2004. godā duorza teritorejā natuoli nu Reigys Nacionaluos sporta manežys “akcentejūt Moskovys i Reigys draudzeibu, Moskovys mers Jurijs Lužkovs i Reigys dūmis prīšksādātuojs Gundars Bojārs svineigai atkluoja Moskovys duorza pamatakmini[3]”. Koč i teritoreja eksistēja jau gondreiž 70 godu, kotrys mers duorzā kai nu jauna īstateja pa kūceņam, tyka nūmaineiti ītvu sagumi i duorza vydā sataiseituos betona rindžveida “puču dūbis” vydā pasaruodeja kūka nameņš ar pareizticeigūs bazneicom rakstureigu kupolu. Piečuok pīcpadsmit godus itei “byuve” eisti natyka kūpta i lieneišam pyva, cikom tū kūpā ar vysu betona konstrukceju nūvuoce i vītu nūleidzynuoja pyrma puors godu.
Ite juopīmiņ, ka Moskovys duorza Reigā i Reigys duorza Moskovā izveidi paredzēja leiguma protokols storp Moskovys vaļdeibys Vidis aizsardzeibys departamentu i Reigys dūmis Vidis departamentu, kas nūslāgts 2002. goda janvarī. Leidz ar tū 2006. godā Sadovniku parka teritorejā (nu 2021. goda – J. Lužkova parks) tyka atkluots Reigys duorzs 5 ha plateibā, pi kura struoduoja latvīšu autori i kas, saleidzynojūt ar Moskovys duorzu, ir īkuortuots cīši laikmeteigai ar izskateigu, Japanai rakstureigū dabeigū duorzu ainovu – daudzveideigim, gondreiž permakulturalim apstuodejumim, kūka celenim, pījiurys akminim i stateniskim metala panelim ar ornamentim, kurūs atsaspīgeļoj ari slovonī Valda Celma burti “R Ī G A”. Duorzs it kai veiduots kumeleitis formā, celeņūs saradzami Daugovys i Vacreigys silueti i ītvu pluoksnēs īraksteiti Reigys īlu nūsaukumi latvīšu volūdā, tok, gūdeigai izasokūt, tys vyss taids stīpams jiedzīņs[4].
Tikom laika gaitā Latgolys parks kai sporta manežai, tai ari degradātajai privatizātai zonai par lobu ir pagaisynuojs trešdaļu sovys teritorejis – 1937. godā tuo plateiba beja 9,5 ha, šudiņ jau 6,2 ha. Tok lobys viests sagaidamys nu pīmynātuos degradātuos zonys atteisteituoju Bolvu i Kojusolys īlys styurī – jau itūšaļt teik puordūti dzeivūkli treis mozstuovu dzeivojamajuos ākuos, kurom izstruoduots projekts. Taipat teik atjaunuots i modernizāts ari bārnu laukums (pastateits par Reigys piļsātys leidzdaleiguos budžetiešonys projektu konkursa leidzeklim). Vysbeidzūt, jau pīsauktajā 2022. goda 18. majā Moskovys duorzs oficiali dabuojs atpakaļ sovu viesturiskū Latgolys parka nūsaukumu, dūmūt daudzsūlūšys vareibys itai zaļajai zonai atdzimt; tikom Reigys dūmis deputati sūla atbreivuot Latgolys parku nu “G. Bojāra i J. Lužkova pastateituo “pamatakmiņa”.
Nūsaukums dabuots atpakaļ, tod kur ir problema?
Iz reizis juoprecizej, ka latgalīšu NVO interese i gribiešona pīpiļdeit Latgolys parku ar sovam regionam nūzeimeigu saturu ir cīši apsveicama. Reigā nav daudz zaļūs zonu, kas byutu izteikti tematiskys (lobs pīmārs ir tīpat sūpluok Latgolys parkam asūšais miniaturais Erevanys duorzs, kur i celeņu sistemā, i krāslūs, rūtaļu laukumā i pat atkritumu urnuos īsazūg kaids elements voi kruosa nu Armenejis voi tuos golvyspiļsātys). Taipat daudzuos nu zaļūs zonu Reigā i vyspuoreigai nūtikšonu voi ekspozicejis turpynuoteiba ir cīši eisa – labi, ka tamuos nūteik pa kaidam pasuokumam reizi pusgodā, jo taidūs plotuma gradūs dzeivojam (tys vys nanūzeimoj, ka tys nav puormejams).
Tok pīškiert atpazeistameibu, saturu i ilgtermeņa planu nu centra attuolynuotai vītai ar, redzīs, mozu dzeivuotuoju depozitu var byut izaicynuojums – nav svareigai, kaids ir tuos bejušais voi asūšais nūsaukums. Taipat ari nav skaidrys, kas tod byutu tys unikalais, kam nu Latgolys byutu juopasaruoda parkā i voi kaidam tys vyspuor interesātu.
Kab rysynuotu nūsauktūs vaicuojumus, 27. majā tyka organizāta nalela ekspediceja pa Latgolys parku i apleicīni i diskuseja “Pošim sovs Latgolys parks Reigā. Kai nūsaukumu pīpiļdeit ar saturu?”, kurā pīsadaleja kai vysaidu latgalīšu NVO, tai pošvaļdeibys policejis, dūmis, jaunīšu i cytu organizaceju puorstuovi. Kai ekspedicejis, tai diskusejis laikā dalinīkim beja aizdavums fiksēt vysaiduokys napiļneibys, naskaidreibys, problemys, kas saisteitys ar nūvāruotū. Koč i itī aizdavumi varātu ruodeitīs nasaisteiti ar tū, kaidys byus realuos Latgolys parka tematiskuos ekspozicejis, nūtikšonys, instalacejis voi nūformiejums, itūs izaicynuojumus ir naīduomuojamai svareigi atpazeit i rysynuot vysupyrma, kab nūdrūsynuotu tū, ka Latgolys parka jaunais saturs nateik vītā, kurā ir problemys ar sasnādzameibu, daīmameibu, mikromobilitati, drūseibu, slavi i tml. Kaida jāga nu vītys, kas atdzymst ar nūsaukuma maiņu i caur lokalpatriotisku pošapmīrynuoteibu, ka nivīns iz itaidu parku navar na tikt, na gryb tikt, i ir kauns tū ruodeit gostim?
Pyrmuo lobuo viests beja nu Reigys dūmis pusis, kurys deputati (itymā gadīnī Edvards Smiltēns i Dāvis Stalts) vīnbaļseigai saceja, ka Latgolys parkam juobyut dzeivam i navajadzātu byut nikaidim škieršlim tuo aizpiļdeišonai ar latgalīšim nūzeimeigom lītom. Pozitivs ziņuojums beja ari nu Reigys pošvaļdeibys policejis Latgolys puorvaļdis (Roberts Popelis) – Latgolys parks ir cīši mīreigs i drūss (tok juojam vys vārā, ka parkā itūšaļt nikuo nav, i partū ari nasarūn kairynuojums kū vandalizēt). Īprīcynuoti par nūtykumu atteisteibu beja ari Reigys Nacionaluos sporta manežys puorstuovi.
Attuolynuotai Latgolys parka atteisteibu atbaļsteja ari Reigys piļsātys golvonuo ainovu arhitekte Indra Purs, kura dīvamžāļ navarēja īsarast kluotīnē, i Piļsātys atteisteibys departaments Elīnys Jakovelis personā, kura atguodynuoja, ka sabīdreibys leidzdaleiba ir cīši nūzeimeiga Reigai, partū tū vajadzātu jimt vārā, veidojūt Latgolys parka saturu. Partū beja drupeit skumeigai, ka vītejuos kūpīnys puorstuovi – Moskovys forštatis atteisteibys bīdreiba voi Reigys piļsātys apkaimu dzeivuotuoju centrs Moskovys forštatē – naīsaroda iz diskuseju. Dīvamžāļ nabeja i rakstiska redzīņa, kū nūskaiteit kluotyn asūšajim.
Diskusejis laikā tod ari apsastyprynuoja tys, ka ar vuorda maiņu i grybu viņ napīteik. Izmauduoja cyti izaicynuojumi, kas saisteiti ar pošsaprūtamom vītys vajadzeibom i tuos izpratni, kū apstyprynuoja ari “Pilsēta cilvēkiem” (Brunis Ķibilds). Par pīmāru, kai jau pīmynāts, pastaigys laikā tuos dalinīki veice vysaiduokus nūvāruojumus saisteibā ar Latgolys parka jiuteiguokajim aspektim, i daudzim beja skaidrys, ka ap parku sevkurā gadīnī vajadzeigi lobuoki i drūsuoki daīmameibys rysynuojumi (par pīmāru, guojieju puorejis, vaira ītvu ar uzbrauktuvem), mikroinfrastruktura (vaira sūleņu, ergonomisku velonūvītņu, vysmoz vīns publiskais tualets), kai ari vīnkuorši nav, kur sasatikt – parks kolpoj viņ kai guojieju magistrale, na kai vīta, kur organizēt vysu – nu pikniku da vierīneiguoku publisku nūtikšonu. Pādejais tod ari byutu vitali svareigi latgalīšu NVO iniciativom – paleidzēt radeit vītu, kur pīstuot.
Ceļamaize veiksmeigam Latgolys parkam!
Vodūt itū ekspediceju i diskuseju, muns mierkis beja pīruodeit tū, ka interesantu ideju i rysynuojumu mekliejumi ir vysvīnkuoršuokais, par kū sasatraukt, aizpyldūt Latgolys parku ar Latgolai rakstureigu saturu. Tok es gribieju, kab pasuokuma laikā kūpā teik izkristalizāti i akceptāti ari konkreti, nūzeimeiguoki sūli, kurūs eistynuot eistermeņā i ilgtermeņā, kab Latgolys parks spaituotu iz stabilu pamatu i atbiļdeigys vītys principu, izavairūt nu byušonys par “tukšu bucu, kas tuoli skaņ”. Tī ir:
1) Vysim Latgolys patriotim vajag suokt skali runuot par tū, ka regionam beidzūt otkon ir sovs parks! Itūšaļt tuo vuords ir tik iz papeira, tok viereibys dagrīzšona samobilizātu na viņ vysaidus medejus, bet ari rostūs rezonaņse pošu latgalīšu vydā, kas izruodeitu leluoku interesi kai parka apmekliešonā i izpietē, tai īsasaisteitu ari ar idejom, kai, kaidā formatā i cik bīži aizpiļdeit parku ar latgalisku saturu (i beidzūt vajadzātu tikt golā ar pareiza Google maps adresa nūruodeišonu)!
2) Tok itūšaļt vitali vyssvareiguokais dorba pūsmys Latgolys parka atdzimšonai ir izprast – kas tod ir Latgolys parks šudiņ? Golu golā, par speiti nūsaukuma dabuošonai atpakaļ, vyss, kū parkā organizēs latgalīšu NVO, suokumā byus īsajaukšona jau gondreiž symtgadeigā ekosistemā, i byutu bezatbiļdeigai ignorēt voi vysmoz nauzklauseit i pošu teritoreju, i tuos lītuotuojus, i īmeitnīkus – kai nu cylvāku, tai dzeivinīku pasauļa.
Lai ari kaidi ir izsapynuotī satura scenareji, vysupyrma obligati juoveic parka i apleicīnis kartiešonys aktivitatis – juoanalizej, kaidā stuovūklī ir zaļuo zona i tuos saisteituo infrastruktura (leidzeigai, kai napiļneibys tyka pīfiksātys pastaigys laikā 27. majā). Tod kuorteigi juovāroj i juonūskaidroj, kas tod ir parka pamatapmaklātuoji, kaidi ir tūs parodumi, kai tī parkā jiutās i kuo tim datryukst. Lai ari kai sauktūs itei zaļuo zona, tai apleik jau seņ atsarūn mozstuovu i daudzstuovu apbyuve ar samārā lelu dzeivuotuoju skaitu, kuri byus i kurim vajag byut parka regularajim izmontuotuojim – nivīns nu myusu kai cīnpylns piļsātvidis lītuotuojs nagryb tapt izspīsts nu sovys dzeivojamuos vidis. Taišni taipat juointervej ari sūpluok asūšuos komercialuos zonys, kai ari jaunatteistamuo kvartala Kojusolys i Bolvu īlu styurī eipašnīki i dzeivuotuoji. Taipat manežā ir sporta škola, iz kurū voi nu kuruos regulari dūmās daudz bārnu i jaunīšu (puorsvorā vys nauzakavejūt parka teritorejā – parkū?); jūs redzīņs i nūvārojumi ari ir kritiski.
Dzeiva vīta nav tei, kurai ir populars nūsaukums voi kurai cauri izīt daudz cylvāku, bet tei, kurā tī apsastuoj – kab sasatyktu, īturātu maļteiti, baudeitu saulis peļdis i piknikus, izaklaidātu rūtaļu laukumā, pierktu “strītfūdu”, apsavārtu kaidu ekspoziceju voi pīsadaleitu kaidā pasuokumā. I vyslobuok, ka tys teik dareits vysaidūs dīnys laikūs, na tik “īmūt iz i nu dorba voi nūdarbeibu”. Tik itai izprūtūt iz vītys asūšuos kūpīnys parodumus, vajadzeibys, nūvārojumus i tml., ir saprūtams, kū i kai stuosteit par latgaliskū Latgolys parkā, kab tys byutu saistūšs piec vareibys ilguok i ļautu sevkuram apsastuot (varbyut izaruod, ka ite vysvaira varātu uzaturēt taišni bārni i jaunīši, kas nūzeimoj, ka saturs juoveidoj draudzeiguoks, saistūšuoks jim?). Iz itūs vysu vaicuojumu ir juoatbiļd vysupyrma, i ite paleidzēt var universitatis, kuruos vuicuos antropologeju voi piļsātplānavuošonu i kuru vuiceibu aizdavumūs bīži ir itaidys kartiešonys aktivitatis.
3) Cyts sūļs vaira saisteits ar pošim latgalīšim. Kai nūsaskaidruoja diskusejā, tod vysmoz Reigā cylvāku, kas identificejās ar Latgolys kulturu, ir daudz, tok kai golvyspiļsātā, tai pošā Latgolā parka satura izstruodē byutu īsaisteits puoruok daudz vysaiduoku bīdreibu, organizaceju, iniciativu i pošvaļdeibu. Rūnās sajiuta, ka poša latgalīšu kūpīna ir drupeit sadrumstaluota i byus dīzgon gryuši nūsavīnuot par tū, kam tod juopasaruoda kai saturam golarezultatā, kas tod ir tys “eistais latgaliskais” i kurs byutu vysa izstuodeituo/nūteikūšuo kurators, kab napagaistu vīnuots nūformiejums i ziņuojums? Cerams, ka Latgolys parks breineigi kolpuos kai pošu latgalīšu vīnuoteibys katalizators, savadūt kūpā lokalpatriotus nu vysys Latvejis i uorpus tuos.
4) Paraleli vysam īprīšk pīmynātajam jau mīreigai var suokt dūmuot par realu eistermeņa programu, meklejūt atbiļdis iz naskaitamim vaicuojumim, saceisim, pusgoda nūgrīznī – ar kū padareit Latgolys parku nu tranzita zonys iz pīturvītu? Kaidi varātu byut pyrmī publiskī pasuokumi, instalacejis, vidis objekti (par pīmāru, Aglyunys svātceļuojuma starts nu Reigys voi duorzs ar slovonu latgalīšu bistem)? Varbyut tuos varātu byut kūpīnys aktivitatis sadarbeibā ar Reigys dūmi, kas vēļ vaira paleidzātu izprast vītys i pošu latgalīšu interesis, īvuokt idejis pyrma vēļ koč kas vyspuor teik uzlobuots voi remontāts? Kur byus zona āstuvem? Voi parkā vajadzeigi kaidi vizuali stendi? Kurūs Reigys pasuokumūs ir vareiba eistynuot saturu i kai (piļsātys svātki, “Staro Rīga”, Zīmyssvātku egļu maršruts, 4. majs, 18. novembris, Luočplieša dīna)? Ite īsaraksteitu ari jau pyrmī “dreizī i lātī” tematiskī nūformiejumi, par pīmāru, kūku i īlu nūsaukumi latgaliski i cyti vizuali rysynuojumi.
I tod jau var īt ari ilgtermeņa satura programa, kas cīši saisteita ar kaidu kritisku vītu voi iniciativu aspektu, kas bīži teik aizmiersta, eipaši itaidā pošapmīrynuoteibys eiforejā – turpynuoteibu. Voi ar vīnu pasuokumu godā pīteik? Kū dareit i kur liktīs, kod beidzās syltais godalaiks? Kai byutu ar Latgolys info punkta īkuortuošonu vysmoz vosorys sezonā? Kai nūdrūsynuot vīnmiereigu finaņsiejumu regularom aktivitatem? Kai ar turisma pīsaistis strategeju? Kai i kaidu saturu Latgolys parkā nūdrūsynuot myužeigi?
5) Paraleli padareituos kartiešonys, ekspertu i latgalīšu kūpīnys komentarim, pyrmajim kūpīnys pasuokumim i sabīdreibys īsacejumim nūteikti vajadzātu turpynuot ari ar realim infrastrukturys, daīmameibys i mikromobilitatis rysynuojumim voi vysmoz suokt tūs projektiešonu. Drūsys i daīmamys ītvis, uzbrauktuvis, guojieju puorejis, sūleni, atkrytumu urnys, velonūvītnis, sagums skrīšonai i markāti maršruti, brodojamuo baseina atsagrīzšona, A. Zeidaka izsapynuotuo stryuklaka i tml. – tuo vysa vajadzātu lobuok i vaira. Īmeslis pragmatismam ir pavysam vīnkuoršs – ka iz Latgolys parku ilgtermeņā navar atbraukt “cylvāks parostais”, kaida jāga tī braukt? Ka Latgolys parkā ilgtermeņā nav pateikamai uzaturēt – kaida jāga tī koč kam nūtikt?
Pasaulī nav vītu, kas jau gotovys byutu nūkrytušys nu gaisa. Pat tuos, kurys ir piļsātu centrūs, labi sasnādzamys, ārtys i pateikamys, reiz taidys nav bejušys, i varbyut paguojs pat lobs laiks, kab kotra nu tūs “veiksmeigūs” par taidu palyktu. Partū nav juosasatrauc, ka Latgolys parka pīpiļdeišona ar saturu i atdzeivynuošona nanūteik tik raiti.
Golvonais ir suokt pa mozumeņam jau niu, tok apsazynuot, kas tod ir itys parks i kur tam ir juobyut piec goda voi diveju. Paradoksali, tok veiksmeiguokī vītu atdzeivynuošonys rysynuojumi vysod ir balanss storp div pretiejom pusem – “dreiži i lieši” i pacīteibu. Partū ka pīkrissit – galieji pompozi rysynuojumi kai, pīvadumam, 2004. goda “atkluošona” Moskovys duorzu nanūvede nikur, cikom Āgenskolna tiergs, par speiti siļdeišonai vaira nakai četru godu garumā, atdzyma kai vīta, par kuru sapynoj kotrys tiergs i kotrs parks – kai adress, kur sasatikt.
[1] Ite i iz prīšku – Dāvidsone, Irēna. “Rīgas Dārzi un parki’. Reiga: Liesma, 1988. 116. – 118. pl.
[2] “Enciklopēdija “Rīga””. Golvonais redaktors Jērāns, P.. Reiga: Galvenā Enciklopēdiju redakcija, 1988. 653. pl.
[3] https://www.tvnet.lv/6210514/luzkovs-un-bojars-ieliek-maskavas-darza-pamatakmeni
[4] https://ru.wikipedia.org/wiki/Пapk_иMeHи_Ю._M._ЛyжkoBa#Pижckий_caд
Galerejā latgalīšu navaļstiskūs organizaceju rūsynuota ekskurseja i diskuseja par “Latgolys parku” 2022. gods 27. majā. Foto: Amanda Anusāne

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Kampetu muojeņa ar vylku lūgā
Roksta autore: Sintija Augustova, portals lakuga.lv
Ilze Ceļmillere, ilustratore, grafikas dizainere i muzike ir izveiduojuse sovu zeimynu “Glass Mountain Studio”, kurā izapauž muokslā i dorbojās pi vairuoku projektu, tymā skaitā ari projekta “Logs uz Latgali”, kas ir veļtejums Latgolys sātu šmukajim lūgim.
Vīns nu golvonūs tālu Ilzis muokslā ir vylks. Ilze stuosta, ka jai daži jau ir īdavuši īsauku Vylku Ilze. Vaicuota, parkū taišni vylks, Ilze atbiļd, ka ar vylkim jai ir bejuse saisteiba vysu dzeivi. “Ka suoc nu pošys bierneibys, tod suni ir bejuši kluotasūši vysu laiku, bet laikam taids eistais pagrīzīņa punkts beja pusaudža godi, kod izlaseju Džeka Londona “Boltū ilkni”, piec tuo izreiz beja miļzeiga mīlesteiba pret vylkim,” skaidroj Ilze.
“Muni seņči ir cālušīs nu interesantu vītu, ari nu tīnis, kur vylki dzeivuojuši, kaut kai tys vyss ir viļcīs leidza, vīns cīši šmuks dorbs, kū īsoku izlaseit, ir Fārlija Mouata “Navainojit vylkus”. Dorbs, kurā vylki paruodeiti kai pozitivi, lobsirdeigi dzeivnīki. Munupruot, ir taids stereotips, ka vylks ir nažieleigs i sirdeigs, deļtam pazyud tei patīsuo vylka doba,” uzskota Ilze. “Tai tys vyss apauga, vīnā dīnā suoču zeimēt, i aizguoja.”
Ari par nūsaukumu “Glass Mountain Studio” (“Stykla kolna studeja” – S. A.) Ilzei ir sovs stuosts. “Tymā šaļtī, kod beidzūt izdūmoj suokt nazkū dareit, ir vajadzeigs nūsaukums. Maņ cīši pateik kolni, maņ ir tradiceja dzimšonys dīnā kuopt kolnūs. Tī jiutūs cīši labi, navaru izskaidruot tū sajiutu. Stykla kolns kai simbols ir zynams na tikai latvīšim, bet ari cytu Eiropys vaļstu folklorā. Stykla kolnā var uzkuopt tik tod, kod sirds ir teira, škeista i lobsirdeiga. Patīseibā, myusu dzeive ir taida kai kuopšona stykla kolnā, mes atsateistom, augom, kū vaira saprūtam, tū vaira varim cerēt, ka tapsim laipnuoki. Tai es atrodu “Stykla kolna studeju, grybu ari dzeivē attaiseit eistu studeju, fizisku, daīmamu,” doluos Ilze.
Ilze stuosta, ka ideja par projektu “Logs uz Latgali” vīnkuorši atguojuse. Lūgi i sliedži, vacys muojis, ari kūka muojis vysod Ilzei ir bejušys tyvys i meilys. “Ir gadejīs byut Latgolā, nazkur zamapziņā ir palics. Vysod ir sajiuta, kai dūmoj par graznim lūgim, izreiz Latgola prīškā. Tys ir tys kulturviesturiskais montuojums.” Ar projektu “Logs uz Latgali” ir cereiba ari saglobuot i popularizēt Latgolys kulturviesturiskū montuojumu, deļtam ka itaidys sātys īt pūstā, teik pamastys, cytu reizi lūgi teik samaineiti iz plastmasys lūgim. “Maņ gribīs caur vīglom ilustracejom tūs paturēt kai viesturis līceibu,” doluos Ilze.
“Pārnejā godā izzeimieju mozu skiceiti ar lūgu i vylku īškā, tymā breidī saprotu, ka grybu tū dareit vaira. Vuordu pa vuordam izstuosteju ideju clvākam, kas izaruoda nu Latgolys, i tai aizguoja! Dabuoju antropologis Annys Griķis kontaktus, kurai ir ar Latgolu saisteiti pietejumi onomastikā. Jei beja tik pretimīmūša, ka pasadaleja ar sovim pietejumim, jai beja ari lels foto arhivs, kurūs beja breineigi smuki lūgi.”
Ilzei ir svareigs ari lūga stuosts. “Ka es varu izzynuot, kas ir bejs tymā sātā, kas tī ir dzeivuojs, eipaši, ka ir kaids smīkleigs stuosts, izreiz tam dasakeru.” “Tei pyrmuo sāta, kū zeimieju, ir zaļa, taidys tautā sauc par kampetu muojeņom, tī dzeivoj staravere Marija. Jei ir breineiga, izgleituota vaca sīvīte, reidzineica, atguojuse ar veiru iz Latgolu, bet daži cylvāki cīmā dūmoj, ka jei ir rogona. Smīkleigais gadīņs, kas beja palics atmiņā ari pošai pietneicai, ar kū es ari pasadaleju – Marija beja pacīnuojuse siebrineicu ar bananu, bet jei jāmuse bananu i īsvīduse gunī, deļtam ka nu rogonys duovonys pījimt navar,” ar smīkleņu stuosta Ilze.
“Maņ ir tys pietnīka gors īškā, ari izgleiteiba etnomuzikologejā, leidz ar tū maņ vysod ir patics zynuot stuostu, es taipoš viņ nagrybu nikuo zeimēt. Tai Latgolys lūgi atguoja pi manis, dūmuoju, ka simbolisks nūsaukums – zeimeju lūgu ar dekorativim elementim, i uzzynoju ar jū saisteitu stuostu. Lūgs iz Latgolu ir kai īeja Latgolā.”
Ilze plānoj zeimēt vēļ daudz lūgu. “Tai kai lītom soveigi apaugt, stuostu rūnās vys vaira, sasazynuoju ar Preiļu Viesturis i lītyškuos muokslys muzeju, dabuoju cīši kolosalus pietejumus par lūgim konkretūs cīmūs. Pasarunojūt tuoļuok, roduos idejis, kaidus jaunus pietejumus varim veikt. Ir dūma par grandiozim rezultatim.”
Sekuot leidza Ilzis i projekta “Logs uz Latgali” gaitom var ITE.


text:
Latgolai jauns zeimyns i darbeibys strategeja
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Itūgod apritēja 26 godi kūpš tyka dybynuota Latgolys regiona Turisma asociaceja “Ezerzeme”, tyka aizsuokts dorbs pi transformacejis jaunā vizualā identitatē. Rezultatā jaunuo logo pamatelements ir Latgolys doba i juos radeituos sajiutu vizualizacejis, informej Latgolys turisma asociacejis puorstuove Laura Spundere.
Pasateicūt Eiropys Lauksaimnīceibys fonda atbolstam ir izstruoduota turisma marketinga koncepceja Latgolys regiona turisma politikys eistynuotuojim i pakolpuojumu snīdziejim, kū izstruoduojs Vydzemis augstškolys asociātais profesors Andris Klepers. Tys ir pyrmais itaida veida dokuments, kurā padzilinuoti teik analizāta situaceja Latgolā turisma jūmā i snāgts reiceibys plāns turisma pīduovuojuma pylnveiduošonai. Ar turisma marketinga koncepceju var īsapazeit ITE.
Kai nuokušais strategiskais sūļs beja, bolstūtīs iz īgiutajim datim nu koncepcejis, izstruoduot turisma komunikacejis strategeju, marketinga pasuokumu plānu, izveiduot Latgolys regiona turisma zeimynu i video Latgolys regiona atpazeistameibys veicynuošonai. Var drūsai apgolvuot, ka SIA “CIVITTA LATVIJA” komanda, struodojūt pi vizualuos identitatis i video veiduošonys, īpazyna i īmīlēja Latgolu. Caur vīnpadsmit asociacejis projekta partnerim – turisma uzjiemiejim, tyka radeits stuosts par vysaidū, modernū, bet vysod vīsmīleigū Latgolu.
Marketinga pasuokumu plāns paredz ari reklamys kampaņu Leitovā i Igaunejā, partū ka itūs vaļstu mierķauditorejis ir īvārojami lela daļa nu Latgolys uorvaļstu apmaklātoju. Koč ari itūšaļt situaceja nav nu lobvieleiguokūs uorvaļstu ceļuojumim, mes ticim, ka eistynuotī pasuokumi vainaguosīs ar ilgtermeņa interesi nu kaimiņvaļstu īdzeivuotuoju par Latgolys regiona i Latvejis apceļuošonu kūpumā.


text:
Svineigā ceremonejā, kū sastdīnis, 5. marta, vokorā Latgolys viestnīceibā GORS apmekliejuši kluotīnis skateituoji, kai ari transliejuse Latvejis Televizeja, gūdynuoti 10 Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” sajiemieji – spylgtuokuos i nūzeimeiguokuos nūtikšonys i personeibys 2021. godā, kai ari bolva par myuža īguļdejumu padūta kordirigentam Juoņam Grudulam.
Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” par padareitū pārņ sajiems projekts #100dečiLatvijai digitalā, taktilā, audio-vizualā i zeimu volūdā, Bolvu nūvoda zeime latgaliski, folklorys kūpa “Vīteri” i video stuosts “Teika par Rēzeknes Rozi”, gruomota i muzykys albums bārnim “Vuškeņa iz pļovys”, grupa “Latgalīšu Reps” ar albumu “Cyta dzela” i videoklipim, Ilzis Spergys stuostu kruojuma “Dzeiveiba” radejis lasejumi, literate i redaktore Ilze Sperga, Marijis Dzeislys dzejūļu kruojums “Vysta smierts”, navigacejis aplikaceja “Waze” latgaliski i pyrmuo izalauzšonys ustoba latgaliski “Pīci panti”.
Par publikys simpatejis bolsuojuma bolvys, kuruos nūtikšonu organizēja latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv i Latvejis sabīdryskūs medeju portals lsm.lv i kurā par sovu simpateju varēja bolsuot sevkurs grybātuojs, – “Žyka” – sajiemieju palyka īrokstu studeja “Bigmaar’s Records”.
Ceremonejis organizatori – Latgolys viestnīceibys GORS komanda – pastreipoj, ka eistyn prīcojās kai par latgaliskajā kulturā boguotū 2021. godu, tai par vareibu ituo gods bolvys padūšonys ceremoneju aizvadeit kluotīnē, sasateikūt ar skateituojim GORĀ!
Bolvys padūšonys ceremoneju vadeja komikis Juoņs Skutelis. Skateituojus kluotīnē i tīšraidē TV prīcynuoja grupys “Bez PVN”, “Muosys”, “Jakob Noiman Band”, “Varang Nord”, “Saucējas”, muzikis Ūga, Patrisha i Dināra Rudāne, kai ari koncertā “Celīs bruoļ!” radeits ansamblis, kurā apsavīnuojuši zynomi latgalīšu muziki.
“Boņuks 2021“ māla statuetes par padarīto 2021. gadā saņēma (alfabēta secībā):
Annelis Slišānis projekts #100dečiLatvijai digitalā, taktilā, audio-vizualā i zeimu volūdā i stuostu kruojums “Tuoraga stuosti”
Projekts “#100dečiLatvijai digitalā, taktilā, audio-vizualā i zeimu volūdā”, īkļaun audio stuostus, kai ari ļaun Annelis Slišānis symts unikalūs dečus īpazeit kai naredzeigajim caur pyrmū latgaliskū gruomotu, kas izdūta braila rokstā, tai nadzierdeigajim videogruomotā zeimu volūdā. Sovukuort gruomota “Tuoraga stuosti” apkūpoj treispadsmit eisūs stuostus par bīzpīnu, reizē – par sīvītem myusu dīnu sabīdreibā. Kūpā jī veidoj vīnuotu viestejumu par sīvītis ceļu pi seve, pi sovys byuteibys.
Video par bolvys sajiemieju:
https://www.youtube.com/watch?v=toyDF759Mo&list=PLFYJD0UVZBG68NRwaPn6TlQQ7xaoDgGUy&index=12
Bolvu nūvoda zeime latgaliski
Bolvu nūvodā 2021. godā pīdzeivuots viesturisks nūtykums latgalīšu rokstu volūdys byušonai publiskā vidē – pyrmū reizi Latvejis viesturē pastateita vaļsts leiminī saskaņuota nūvoda ceļazeime, kurā sūpluok uzrokstam latvīšu literarajā volūdā “Balvu novads” var puorskaiteit nūvoda nūsaukumu ari latgalīšu volūdā “Bolvu nūvods”.
Video par bolvys sajiemieju:
Folklorys kūpa “Vīteri” i video stuosts “Teika par Rēzeknes Rozi”
Rēzeknis bārnu i jaunīšu folklorys draugu kūpa “Vīteri”, raugūt atrast dažaidys cytys dorbuošonuos īspiejis pandemejis laikā, radejuši latgalīšu melodeju i dzīšmu caurveitu videostuostu legendai par Rēzeknis Rūzi.
Videostuosts skotoms ite: https://www.youtube.com/watch?v=5yqnOdQcbXg
Video par bolvys sajiemieju:
Gruomota i muzykys albums bārnim “Vuškeņa iz pļovys”
Jaunajā dzejūļu gruomotā bārnim “Vuškeņa iz pļovys”, kuruos izdeviejs ir bīdreiba “LgSC”, ir 15 Ilzis Spergys dzejūli, kū papyldynoj kruosainys i meilys Līgys Romančukys ilustracejis. Septenis jaunys dzīsmis ar Ilzis dzeju bārnim saceriejs Kristaps Rasims i īdzīduojuse grupa “Rupuči”.
Video par bolvys sajiemieju:
Grupa “Latgalīšu Reps” ar albumu “Cyta dzela” i videoklipim
Latgalīšu hiphopa grupa “Latgalīšu Reps” 2021.goda 19. martā izdavuse ūtrū studejis albumu ar nūsaukumu “Cyta Dzela”, tymā apkūpuotys 13 jaunys dzīsmis.
Nūsaukums “Cyta dzela” apzeimej grupys redziejumu – “Īmam sūli augšuok lobuokā kvalitatē i izpiļdejumā. Nikod nazynim, kas myus dzeivē sagaida, bet cikom nu gaisa nakreit akmini, dzeivē vyss ir kuorteibā, īmam iz prīšku, nasaverūt iz tū, ci myusim ir pasaveics ci nā.”
Video par bolvys sajiemieju:
Ilzis Spergys stuostu kruojuma “Dzeiveiba” radejis lasejumi
Nu 7. da 11. decembra kotru vokoru 22.05 Latvejis Radejis 1 eterā izskanēja pyrmī radejis lasejumi latgaliski – Ilzis Spergys kruojuma “Dzeiveiba” stuosti. Radejis lasejumu muokslinīcyskais vadeituojs ir Kristaps Rasims, bet stuostu klausamuos versejis golvonais bolss – Latvejis Nacionaluo teatra aktrise Inga Misāne-Grasberga.
Video par bolvys sajiemieju:
Literate i redaktore Ilze Sperga
2021. godā spylgta i ražeiga personeiba latgaliskajā kulturā beja literate, publiciste i projektu vadeituoja Ilze Sperga. Jei beja redaktore divejim nūzeimeigim literarim dorbim – Valentina Lukaševiča dzejis kruojumam “Pādi nava svāti” i Oskara Seiksta “Vokora vuordi draugim”. Taipat izguojuse juos pošys dzejis gruomota i dzīšmu albums bārnim “Vuškeņa iz pļovys” . Vīns nu goda nūzeimeiguokajim nūtykumim bejs ari Ilzis stuostu kruojuma “Dzeiveiba” puortopšona radejis lasejumu formatā, kas 2021. gods decembrī izskanēja Latvejis Radejis eterā i tyka par pyrmajim piļneibā latgaliskajim radejis lasejumim. Ilze poša bejuse aktiva ari ar jaunu dorbu publiciešonu – dabuojuse trešū vītu konkursā “Latgolys prozys skaitejumi 2021”, taipat vēļ da ituo napublicāta Ilzis stuosta fragments skanēja kai pīktuo pasauļa diktata latgalīšu rokstu volūdā teksts.
Video par bolvys sajiemieju:
Marijis Dzeislys dzejūļu kruojums “Vysta smierts”
Ar dzejūļu kruojumu-dzeislinīku “Vysta smierts” (‘vystys smierts’ i ‘vysa tei nuove’ – vuordu spēle) latvīšu literaturā īīt jauns, pošapzineigs i skaļs bolss – Marija Dzeisla.
Tys ir pseidonims, aiz kuruo nav juomeklej personeiba, bet gon plyustūša identitate, kas puorsamej atkareibā nu viestejuma i pat spiej puorsavītuot laikā. Autors, kurs sovu personeibu grib paturēt nūslāpumā, dzeislinīkā koncentrejās iz asameibu ite i tān, akcentejūt jū taidu, kaida jei veidojās sasaistē ar viesturi, dzymtu, vītu cauri laikim.
Video par bolvys sajiemieju:
Navigacejis aplikaceja “Waze” latgaliski
2021.goda pavasarī, puorvarūt vysaiduokus pandemejis izlyktūs apgryutynuojumus i starptautiskuos komunikacejis leiklūčus, Waze latgaliskuo verseja izalauze cauri škārsteikla labirintim i niu ir breivai daejama kotram kuļdinīka ci kaidys cytys gudruos īreicis lītuotuojam. Napylna goda laikā Waze latgaliskuo verseja ir īgivuse naskaitamys pozitivys atsauksmis. Ļauds tū lītoj, prīcojās i vys stuosta par itū aplikaceji citim!
Video par bolvys sajiemieju:
Pyrmuo izalauzšonys ustoba latgaliski “Pīci panti”
Bolvu nūvoda Upītē, slāgtuos školys sātā tika atkluota pyrmuo i cikom vīneiguo izalauzšonys ustoba-spēle latgaliski. Jaunajai izalauzšonys ustobai dūts nūsaukums “Pīci panti”, tei ir veļteita nūvodpietnīkam, dzejnīkam, folkloristam Ontonam Slišānam (1948–2010). Izalauzšonys ustobā “Pīci panti”, kab nu tuos tiktu uorā, byus juopadora pīci aizdavumi. Kotram aizdavumam ir pīmaklāts kaids Ontona Slišāna dzejūļs, kas vadynoj spālātuoju dūmys vajadzeigajā vierzīnī.
Video par bolvys sajiemieju:
Video par myuža īguļdejuma bolvys sajiemieju Juoni Grudulu:
Itūgod tyka īsnāgti 109 pretendentu dasacejumi, kurus izviertēja žurejis komiseja, tuos sastuovā īkļaunūt īprīkšejūs godu bolvu sajiemiejus, medeju puorstuovus, bolvys reikuotuoju puorstuovus, latgaliskuos kulturys sabīdryskūs aktivistus i attīceigūs sferu daaicynuotūs ekspertus, kuru kasdīna nav saisteita ar latgaliskū kulturu. Kai pretendentu viertiešonys kritereji ari itūreiz tyka izvierzeiti pretendenta snāguma kvalitate, aktivitate vysa goda laikā, regionā, vaļstī voi plašuokā mārūgā raiseituo rezonanse, latgaliskums i/voi Latgolys kulturys vierteibu nesšona, pretendenta ilgtspieja – ītekme iz latgaliskuos kulturys procesim iz prīšku.
Ar vysu 30 bolvys nominantu sarokstu var īsapazeit ite:https://www.latgalesgors.lv/lv/bonuks-2021-nominanti
Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks” pyrmū reizi tyka padūta 2009. godā, bet nu 2013. goda bolvu reikoj Latgolys viestnīceibys GORS komanda, sasadorbojūt ar bīdreibu “Partitūra”. “Boņuks 2021” nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programa ar A/S “Latvijas valsts meži” i Latgolys regiona atteisteibys agenturys atbolstu, kai ari Rēzeknis piļsātys dūme, Daugovpiļs piļsātys dūme, Leivuona nūvoda pošvaļdeiba, Kruoslovys nūvoda pošvaļdeiba i Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba, Latvejis Televizeja, latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv, Latvejis Radejis Latgolys studeja, SIA “Atrakcijas Sēlijā”, SIA “Latgales ziedi”, kopejneica ZĪDS, bīdreiba “LgSC”.
Vaira par balvu: http://bonuks.lv un http://latgalesgors.lv.


text:
Pruottelefons
Pruottelefons aba pruotinīks (anglīšu: smartphone) — daudzifunkcionals mobilais telefons ar datora soveibom.
Lelumu pruottelefonu nu cytu mobilūs telefonu izškir (i da datora tyvynoj) itaidys soveibys:
- operātuojsistema, leidzeiga tai, kura dora datorūs;
- lītuotuoja sadurs, leidzeigs tam, kuru redzim datorūs;
- vareiba lītuot vysys personiskuo planavuotiva soveibys (parūči dareit ar e-postu, riedeit sasatikšonys, lītuot adresu/kontaktu gruomatenis i tt.).
Daļai pruottelefonu irā dadurekrans i moza QWERTY tastatureņa.
Apzeimīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Praktiskā lītuošonā navā acimredzeiga rūbeža iz vyds itūs sapratīņu:
- "pruottelefons" (angl. smartphone);
- "komunikators" (angl. communicator);
- "daudzifunkcionals mobilais telefons" (angl. high-ended mobile phone; high-ended cellular phone);
- "plaukstinīks" aba PDA (angl. personal digital assistant).
Pīgatavātuoji rauga daškeiruši parostajim mobilajim telefonim vys daudzuok pruottelefona funkceju, pīvadumam:
- vareibu īstateit telefonā iņterneta vārtivi, leidzeigu tradiceigajam, datorūs lītojamam vārtivam;
- vierīņzvaneišonu;
- fotografiešonu i fiļmiešonu;
- e-posta i kaleņdera lītuošonu i tt.
Cytim vuordim, parostī mobilī telefoni vys cīšuok tyvynojās pruottelefonim (saucamim i par "komunikatorim").
Nu ūtrys pusis, šudinejī miniaturī datoreiši - plaukstinīki (saucami taipoš "PDA") zvaneišonys zinē nadaudzi izaškir nu pruottelefonu.
Kūpeigai jamūt, golvonuo izškireiba iz vyds pruottelefonu (komunikatoru) i plaukstinīku (PDA) irā funkceju pyrmaileigums:
- pruottelefons kolpoj vysu pyrma kai mobilais telefons (t. i., bolsa puorlaidis ītaise), i datora funkcejis jimā ūtraileigys;
- plaukstinīks vysu pyrma irā dators (t. i., datu puorlaidis ītaise), i telefona funkcejis jimā ūtraileigys.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
1992 - korporaceja IBM datoreibys tierdzeibys paruodē COMDEX Lasvegasā (Nevadys pavaļstē, ASV) stateja prīškā pasaulī pyrmū pruottelefonu "Simon". Sūpluok parostūs mobiluo telefona soveibu jis turēja kaleņderi, adresu gruomateņu, stuņdinīku (kurs ruodeja vysa pasauļa laiku), skaitļuotivi, aizrakstini, e-postu i kaitys. "Simon" naturēja eistynūs mīgteņu zvaneišonai, lītuotuojam vajadzeigū funkceju vajadzēja izalaseit mīdzūt atsateikūšū vītu dadurekranā ar pierstu voi strupuleiti.
1993 - amerikanīšu holdings "BellSouth" suoce pyrmuo pruottelefona "Simon" serejeigu pīgatavi i puordūšonu.
1996 - korporaceja "Nokia" (pasaulī vysuleluokuo mobilūs telefonu pīgatavātuoja) izlaide sovu pyrmū pruottelefonu "Nokia 9000", pasaukdama juo ""Nokia" komunikatora" ("Nokia communicator").
2001 - "Nokia" izlaistais modeļs "Nokia 7650" beja pyrmais pruottelefons ar pylnai valeimu operātuojsistemu.
Operātuojsistemys[pataiseit | labot pirmkodu]
Operātuojsistema irā zeimeiga pruottelefonu soveiba, kura jūs izškir nu parostūs mobilūs telefonu i ļaun īstateit datorā daudzi papyldomu programu (parostai - trešūs pušu programaturu), pīvadumam:
- programys, kurys padreizynoj dasasliegšonu pi iņterneta i datu puorlaidi;
- programys, kurys ļaun drūsai i šifrātai dasaslēgt pi organizacejis e-posta servera i tt.
Pasaulī lītoj itaidys pruottelefonu operātuojsistemys:
- "Symbian OS" (pīgatavātuojs - "Symbian Ltd.")
- "Linux"
- "RIM" (Research In Motion), paradzāta "BlackBerry" tipa pruottelefonim
- "Windows Mobile" (pīgatavātuojs - "Microsoft")
- "Palm OS" (niule - "Microsoft" meityspasajāmums)
Pīgatavātuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Pruottelefonu golvonī pīgatavātuoji pasaulī:
- Gigabyte
- Group Sense PDA
- Hewlett-Packard (HP)
- High Tech Computer Corporation
- Kyocera
- Mio Technology
- Nokia
- Palm Inc
- qtek
- Research in Motion Limited (RIM)
- Samsung Electronics
- Sony Ericsson


text:
- PRODUKTI
- KAFIJA
!HOLA! DOLORESA
Bezkofeīna kafija
Valsts: Meksika
Reģions: Chiapas
Augstums: 1200 m v.j.l.
Šķirne: Arabika
Variācija: Typica
Apstrāde: Dekafinēta ar ūdeni
Grauzdējums: Universāls
Garšas notis: Muskovado cukurs, šokolāde, kanēlis
Kafijas pagatavošana: Krūzē, espresso kafijas automātā, mokas kanniņā vai kafijas preskannā
Kai saprūtit - Doloresa atbraukuse gostūs nu eksotiskuos
Meksikys. Itei Doloresa ir unikala vairuokuos lītuos. Jei vysu dzeivē dora BEZ
steigys i BEZ stresa. Nazkod ļauds ruodieja iz juos ar piekstim i par jū
smējēs, ka jei taisūte i capūte blīnus bez ūlu! I kai vyspuor taidi var saīt!
A, niule, verīs - tys palics par mūdis
lītu. Ari kopeju jei vuorej BEZ kofeina. Nui, nui, napuorsaklausejot - Doloresa
dzer kopeju BEZ kofeina. Garša nasamaina. Garšoj taipoš, ka jis tī ari byutu
vydā.
Kai tys ir īspiejams, Tu vaicuosi?
Ir. Taipoš, kai blīni bez ūlom.


text:
Ar albumu “Dziesmas no Aulejas” grupa “Tautumeitas” atsgrīž pi pyrmsuokumu
Roksa autors: portals lakuga.lv
Grupa “Tautumeitas”, kas plašuokai sabīdreibai pazeistama ar postfolklorys dzīsmem, janvarī izdavuse albumu “Dziesmas no Aulejas”, kurymā apkūpuotys autentiskys Aulejis pusis dzīsmis. Albums vinila platis i kompaktdiska formatā izdūts gon Latvejā, gon Vuocejā. Sovā ziņā albums ir grupys atsagrīzšona pi pyrmuokumu – grupa “Tautumeitas” roduos, kab izpiļdeitu Aulejis pusis tradicionalū muzyku.
Aulejis tradicionaluo muzyka saistuos ar etnografiskuo ansambļa “Aulejas sievas” darbeibu, kas ir vīns nu vacuokūs ansambļu Latvejā. Ituos pusis dzīduošonys tradiceja sovulaik īinteresēja Asnati Rancāni, kura byudama J. Vītola Latvejis muzykys akademejis studente, izavēlēja sovu bakalaura dorbu raksteit par temu “Aulejas laika bolsu stilistika”. Kab pabeigtu akademeju, beja juosnādz ari eksamena koncerts, i Asnate izlēme koncertā uzastuot ar Aulejis dzīsmem i izpieteitū paruodeit praksē. Ar itū koncertu ari suocēs grupa “Tautumeitas”.
“Es uzrunuoju meitinis dzīduot ar mani kūpā eksamenā. Tei beja pyrmuo programa, kuru cīteigi i ilgi vuicejomēs. Nūdzīduojom koncerteksamenu i saprotom, ka myusim ir juoturpynoj dzīduot kūpā. Suocem radeit myusu muzyku. Sovā ziņā Aulejis dzīsmis ir “Tautumeitu” suokums, saknis. Patīseibā tys, kū mums vysvaira pateik dzīduot,” soka Asnate.
Jaunajā albumā “Dziesmas no Aulejas” īkļautys koncerteksamenā izskaniejušuos dzīsmis, Latvejā mozuok zynomys dzīmis i dzīsmis, kas atspīgelej Aulejis pusis dzīduošonys stilu. “Auleja ir unikala ar sovim daudzajim bolsim, cytur Latvejā nav tik daudz bolsu. Ir na tikai pavasara i rudiņa bolss, tolkys bolss, kuozu bolss, bet ari Juma bolss, lopu bolss, Ūgu bolss, cīši daudzi i dažaidi,” stuosta Asnate.
Klauseituojus varātu mulsynuot albuma “Dziesmas no Aulejas” atškireigī vuoceni vinila platei i kompaktdiskam. Grupys “Tautumeitas” dalineica Asnate Rancāne stuosta, ka laikā, kod tyka veiduots kompaktdisks, vēļ nabejs biļžu, kas radzamys iz vinila platis. Iz diska vuoka radzamys amsambļa “Aulejas sievas” dalineicys, bet iz platis – pošys tautumeitys. Albumu var klauseitīs muzykys platformā Spotify.com.
Niu grupa gatavejās koncertam i daleibai festivalā “folkBALTICA”, kas majā nūtiks Vuocejā, tymā “Tautumeitas” izpiļdeis Aulejis dzīsmis. Rudinī planavuots koncertūs prezentēt jaunuo albuma programu.


text:
Kaunotys pogosts
Kaunotys pogosts ir Rēzeknis nūvoda teritoriāluo vīņeiba tuo dīnvidaustrumūs, Rāznys azara austrumu krostā. Pogosta kūpejo plateiba — 16 994,3 ha. Dzeivuotoju skaits iz 2011. godu — 1327.[1] 2002. godā Kaunatys sola sviņā 100 godu jubiļeju, bet piļskolni, vālo dzelzs laikmeta uzkolnu kopulaiku ļīcinoj, ka jau sanūs laikūs Kaunota beja nūvoda centrs.[2] Rūbežojas zīmeļūs ar Stoļerovys pogostu, austrumūs ar Ludzys nūvoda Pildys i Rundēnu pogostim, dīnvidūs ar Dagdys nūvoda Azarnīkim i Andzeļu pogostim, rītumūs ar Muokūņkolna i Čornajis pogostim. Pogosta centrs atsarūn Kaunotā.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Upis: Rēzekne, Pārtova, Orehovka. Azari – kūpā Kaunotys pogostā ir 32 azari[3], leluokī — Rāzna, Kanatys azars, Idzipoles azars, Partovys azars, Marguču azars, Vaišļu azars, Dubuļu azars, Joniku azars, Akminīšu azars, Silvestrinas azars, Zabeļjes azars, Antropovas azars. Kaunotys pogosts atsarūn Rāznys nacionālajā dobys parkā, pogosta teritorejā ir Lelais Ļīpukolns (289,4 m viers jiurys ļeimeņa). Īvāruojamuokī dobys pīmiņekļi — Vecslobodys piļskolns (220,1 m, viers jiurys ļeimeņa), Lelais Mukonu akmiņs (apkuortmārs 20,88 m, augstums 5 m).[2]
Vāsture[pataiseit | labot pirmkodu]
1935. godā Rēzeknis apriņķa Kaunotys pogosta plateiba beja 244,2 km² i tajā dzeivuoja 10 028 īdzeivuotoji.[4] 1945. godā pogostā izveiduoja Antropovas, Dubuļu, Foļvarkovys, Goveikas, Kaunatys, Marguču, Matuļu i Viršu solys padūmis, bet pogostu 1949. godā ļikvidāja. Rēzeknis rajūna Kaunotys cīmam 1954. godā pīvīnuoja Viršu solys kolhoza „Ļeņina ceļš” teritoreju, 1956. godā — likvidātūs Marguču i Dubuļu solys, 1965. godā kolhoza „30 лeT okTябpя” teritoreju pīvīnuoja Stoļerovys solij, 1981. godā pīvīnuoja Rundēnu sola teritorejas.[5] 1990. godā solu reorganizāja par pogostu. 2009. godā Kaunotys pogostu kai admiņistrateivū teritoreju īkļuova Rēzeknis nūvodā.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ 1,0 1,1 Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2011.
- ↑ 2,0 2,1 Rēzeknis nūvoda infromateivīis portals
- ↑ Kaunotys pogosta teiklavīta
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9


text:
Puordūmys piec Latgolys kongresa jaunuo koncepta prezentacejis pasuokuma Varakļuonūs 2021. gods 26. julī.
Nu 2017. godā reikuotuo 4. pasauļa latgalīšu saīta par gūdu Latgolys kongresa symtgadei ir puorguojuši 4 godi. Žāļ jau ir tuo laika, jo munā redzīnī eipaši nikas nav mainejīs, ka iz tū verās caur 1917. goda kongresa materialu prizmu. Lela prīca ir par tū, ka latgali dora i rauga aizstuovēt sovys tīseibys Latvejis vaļstī. Taipat prīca beja dzierdēt, ka beidzūt leidza ar volūdys vaicuojumu tyka runuots ari par ekonomikys vaicuojumu. Simpatizēja jaunais sauklis “Nu volūdys leidz ekonomikai”, koč ari maņ grybātūs saceit “Nu ekonomikys leidz volūdai”. Kab tī ari kai byutu, bet itom divejom lītom īmams paralels ceļš, koč ari varātu saceit, ka latgaļu volūda beja i byus, jo latgalīši sovu volūdu ir nūsorguojuši i aktivi lītoj sadzeivē.
Nui, pīkreitu – Latgolys školuos tei byutu juoīvīš, nu lieneitem i ni par reizi. Eisā laikā tū izdareit nav īspiejams. Labi byutu suokt ar ticeibys vuiceibu, nūvoda vuiceibu, rokstu volūdu i tt. Bet rūnās vaicuojums: voi mums ir attīceiga vuiceibu literatura, pareizraksteibys vuiceiba? Vysmoz maņ nav bejuse īspieja taidys redzēt. Ari školuotuoju vaicuojums varātu byut aktuals. Pi vysa varbyut školuos tū vajadzātu dareit iz breivpruoteibys pryncypu. Ite, īspiejams, darātu kotrā školā vacuoku padūmis i školys redzīņs. Cik zynu, Latgolā ir školys, kur jau tei koč kai teik vuiceita. Ar steigu darātu pasameit pīredzē.
Koleidz tys vyss ir nūkuortuots, tai teikam pi naudys vajadzeibys, taitod ekonomikai ite ir vārā jemama nūzeime. Dīvamžāļ, itamūs, jaunajūs, laikūs ari vuiceibys nanūteik bez moksys. Kas natruodoj, tam nabyus ēst. Kab dabuotu naudu, ir juostruodoj, juoražoj, ni juolyudz i juopalelynoj poruodi. Deļtuo, organizejūt kuortejū Latgolys kongresu 2022. godā, muns prīšklykums ir: Vysapyrma Latgolys planavuošonys regionu pīsaisteit pi Latgolys viesturiskuos teritorejis, kab nivīnam naīīt pruotā tū atškeļt, kai tys jau ir ar Krystapili, Varakļuonim, Stiernīni i piec tam ari taiseit aptaujis par tū. Gona mums Abrenis pīmāra, kuru asam naatgrīzeniski pagaisynuojuši.
Ūtrkuort, atsasaucūt iz Latgolys 1917. goda kongresa materialu, juodaboj patstuoveiba i nūteikšona lītuos, kai tys beja paradzāts, Latveju dybynojūt. Juocer, ka ari Kūrzeme, Vydzeme i Zemgale izruodeis aktivitatis sovūs nūvodūs. Juosaprūt, ka nivīns mums napīduovuos patstuoveibu, bet tei ir juoizceinej, dīvamžāļ.
Kod nūsastyrpynuos Latgolys ekonomiskuo sistuaceja, tod byus plašys īspiejis ni viņ volūdys lītom, nu ari daudzom cytom, cīši svareigom nūzarem. Vaļsts navar byut, ka tei nikuo vysā naražoj. Naaizmierssim par myusu ūtrū boguoteibu – Dīva dūtū zemi. Latveja vysod ir bejuse agrara vaļsts, leidza ar tū lauksaimnīceiba, munā redzīnī, ir nūzare, kurai byutu dūdama tik zaļuo gaisma, ka davums byutu jiutams vysys Latvejis mārūgā.
Kas gon cyts, ka ni mes poši, latgali, kūpā aizstuovēs myusu interesis. Jius asat uzajiemuši iniciativu organizēt Latgolys kongresu. Mes asam pateiceigi jums par tū, bet naaizmierstit, ka mes ceram, mes tycam i mes gaidom drūsu reiceibu. Kab Dīvs paleidz puorīt nu vuordu iz dorbu.
Dziļā cīnā Igors Pličs, 2021.goda 1.augustā, Preiļūs


text:
“Pi myusim Latgolā” – par latgalīšu volūdys tīseibom i statusu
Pādejā laikā izskanējuse informaceja, ka Vaļsts volūdys centrys naatbolsta, ka iz tūpūšuo Latgolys kongresa symtgadei veļteituo pīminekļa planavuotī uzroksti byus tik latgalīšu rokstu volūdā. Paraleli tim teik pīpraseits izvītuot uzrokstus ari latvīšu literarajā volūdā. Kab izskaidruotu rodušūs situaceju, kai ari latgalīšu volūdys lītuojuma tīseibys i statusu, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji devēs iz Vaļsts volūdys centru, kur sasatyka ar golvonū lingvistu Agri Timušku.
“Latgalīšu rokstu volūdai ir sovs statuss,” nūruoda Vaļsts volūdys centra golvonais lingvists Agris Timuška. “Tei ir vīns nu latvīšu volūdys paveidim, tok juopastreipoj, ka itys nav tys paveids, kurs nūteikts oficialajā saziņā. Vaļsts volūdys lykums nūsoka, ka oficialajā saziņā i sabīdreibys informiešonai paradzātajā tekstā vys tik lītojama latvīšu literaruo volūda.”
Sabīdreibā izskaniejušys bažys, ka iz Latgolys kongresam veļteituo pīminekļa, kū pastateis Rēzeknē, īspiejams byus vajadzeigs tulkuot tekstu nu latgalīšu iz latvīšu literarū volūdu. Tok Agris Timuška nūruoda, ka tei nav tulkuošana, nu teksta pīduovuošona obejuos latvīšu volūdys rokstu formuos.
Pyrma nailga laika Rēzeknis piļsātys dūme lāmuse par lobu Fraņča Trasuna dūmu gryudam “Varai pīdar laiceiba, taisneibai – myužeiba”, kas tiks izvītuots jaunajā pīmineklī. Agris Timuška nūruoda, ka itys gadīņs tiks nūpītnai izvārtāts, tok vysdreižuok, ka Vaļsts volūdys centrys lyugs tekstu iz pīminekļa izvītuot obejuos latvīšu volūdys rokstu formuos. “Tys var byut latgaliski, nu tam juobyut ari latvīšu literarajā volūdā,” soka A. Timuška.
Tīslītu ministrejis parlamentarais sekretars Juoņs Iesalnieks skaita, ka itys vaicuojums juridiski nav sakuortuots da gola. Jis nūruoda, ka obejom latvīšu volūdys rokstu formom ir vīnaidys tīseibys: “Latvīšu volūdai ir div paveidi – latvīšu literaruo i latgalīšu rokstu volūda. Obeji paveidi byutu skaitami par leidzvierteigim. Pa munam, ka ir vīnā nu itim rokstu volūdys paveidim uzroksts, tod tys ir vaļsts volūdā raksteits uzroksts ar taidom pošom tīseibom kai ūtrā paveidā raksteits. Ka ir saziņa ar kaidom vaļsts īstuodem, tod var, par pīmāru, cylvāks dasagrīzt latgalīšu volūdā vaļsts īstuodē, i vaļsts īstuodei ir juosnādz atbiļde, i jī tū var dareit sevkurā nu latvīšu volūdys paveidim. Pa munam, tī myusu latvīšu volūdys paveidi nav tik cīši atškireigi, lai cylvāki navarātu saprast. Es ari asu sovā profesionalajā darbeibā izskatejs īsnāgumus latgalīšu volūdā, atbyldūt latvīšu literarajā volūdā. Maņ kai ventspiļnīkam nasaguoduoja problemys saprast latgalīšu volūdā raksteitu īsnāgumu.”
Juoņs Iesalnieks atzeist, ka saisteibā ar latgalīšu volūdys lītuošonu i statusu ir bejuši pretruneigi gadīni. Tok piec Vaļsts volūdys lykuma izrīt, ka obejim itim latvīšu volūdys paveidim ir leidzvierteigs statuss. Taipat Juoņs Iesalnieks nūruoda, ka nu ministrejis pusis itam vaicuojumam byutu juodagrīž leluoka viereiba, partū ka cylvākim vys vēļ nav vīnnūzeimeigys skaidreibys par jūs tīseibom volūdys lītuošonā.
Lingvists Agris Timuška skaita, ka latgalīšu volūdys aizstuovi sovam volūdys paveidam puorspeilāti gryb pīškiert kaidu eipašu statusu: “Nagrybātu pīkrist, ka itys vaicuojums nav nūregulāts da gola. Tys ir vaicuojums par myusu sabīdreibys zynomys dalis gribiešonu pīškiert kaidam nu volūdys paveidim kaidu eipašu statusu.”
Jurists Agris Bitāns vys napīkreit Vaļsts volūdys centra puorstuova izsaceitajam redzīņam. Jis skaita, ka Latgolys pošvaļdeibom i dzeivuotuojim nav juosabeist lītuot sovu volūdu: “Sevkurā gadīnī lykums soka, ka latgalīšu rokstu volūda ir viesturisks latvīšu volūdys paveids, zeimojās, ka juridiski tei ir tei poša latvīšu volūda. Tai nu tai ir pylnys tīseibys byut sabīdriskā apritē, leidzeigai kai latvīšu literarajai volūdai.”


text:
22. skotuvis runys konkursa „VUOLYUDZĀNI” nūlykums
Konkursa mierkis
· īpazeit nūvoda literaturu i folkloru, veidojūt izpratni par latgalīšu autoru vuorda muokslu, latgaliski raksteita teksta vierteibu, izteiksmeibu;
· atteisteit školānu skotuvis runys meistareibu, emocionalitati, ceļt runys kulturu;
· izkūpt latgalīšu rokstu volūdu.
Organizātuoji
· Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKŠA)
· Rēzeknis Tehnologeju akademeja
· Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba
Konkursa nūtikšonys laiks i vīta
Konkurss nūteik 2022. goda aprelī.
Školuotuoji īsyuta sovu audziekņu īrunuotūs daildorbu videoīrokstus leidz 2022. goda 14. apreļam iz e-postu ltgasoc@gmail.com, nūruodūt školāna vuordu, uzvuordu, školu, klasi, školuotuoju, taipat - daildorba autoru i nūsaukumu.
Videoīrokstam:
1) izavielejit klusu telpu ar lobu apgaismuojumu i neitralu fonu;
2) kamerai voi telefona kamerai juobyut nakusteigai, izvītuotai horizontali;
3) ja nav uorejuo mikrofona, tod kameru izvītojit pēc īspiejis tyvuok runuotuojam;
4) runuotuoju juoīkadrej da pusei, lai labi radzātu žestus.
5) Video faila nūformiešonys pīmārs: J_Andzans_Vilanu_vsk_Saulis_stabule (Uzvuords, škola, dorba nūsaukums).
Daleibnīki
· Konkursā pīsadola pyrmsškolys vacuma bārni, 1.–12. klašu školāni, studenti
· Nu vīnys školys pīsadola na vairuok par 2 školānim nu kotrys klašu grupys
· Daleibnīkim nu vīnys školys vālams najimt vīnaidus dorbus
Konkursa gaita
· Konkurss nūteik pa vacuma grupom: pyrmsškola, 1.–4. kl., 5.–8. kl., 9.–12. kl., studenti
· Kotrys konkursa daleibnīks sagatavej 2 daildorbu fragmentus latgaliski
· Videoīrokstā kotrys daleibnīks īrunoj pyrmū prozys voi dzejis fragmentu i ūtrū sagataveitū prozys voi dzejis fragmentu. Īteicams izmontuot i jaunuokū latgalīšu literaturu.
· Kotra literaruo dorba lasejums nadreikst puorsnēgt 3 min.
· Konkursu paprīšku īteicams organizēt školuos
Viertiešona
Konkursantus viertej leidz 22.apreļam LVLKŠA izveiduota komiseja.
Viertej dorba atbiļsteibu vacumam, teksta zynuošonu, kontaktu ar klauseituojim, prasmi
atkluot daildorba nūskaņu, īsakļaušonu laikā.
Apbolvuošona
Atkareibā nu rezultatu konkursa uzvarātuoji kotrā vacuma grupā sajam diplomus i bolvys voi Atzineibys rokstus i pīminis bolvys. Teik gūdynuoti i škuoltuoji – konsultanti.
Videoīrokstus syuteit iz LVLKŠA e-postu: ltgasoc@gmail.com leidz 14. apreļam, nūruodūt školāna vuordu, uzvuordu, školu, klasi, školuotuoju, taipat — daildorba autoru i nūsaukumu.
Informaceju var atrast www.ltgasoc.lv , www.lakuga.lv
LVLKŠA


text:
2012. goda 5.–6. aprelī Rēzeknis Centraluos bibliotekys (RCB) direktore Marija Sproģe i juos vītneica Marija Šeršņova pīsadaleja Pleskavys Universalajā zynuotniskajā bibliotekā (PUZB) nūtykušajā 3. konferencī „Pīrūbežys kultura”* („KyлbTypa ПpиrpaHичbя”).
Ar Rēzeknis dūmis atbolstu iz Pleskavu tyka nūguoduotys ari latgalīšu gruomotys nu Rēzeknis Centraluos bibliotekys fondim, i tuos izstuodī varēja apsavērt konferencis daleibnīki i gosti.
Latgalīšu gruomotu dīnys ītvorūs Rēzeknis Centraluos bibliotekys puorstuovis konferencī izastuoja ar ziņuojumim par gruomotu izdūšonys viesturi Latgolā, par latgalīšu literaturys atteisteibu, latgalīšu liktinim, myusu nūvoda kulturys vierteibom i viesturiskajom tradicejom.
RCB direktore M. Sproģe (1. nu kreisuos) ar koleģem nu Pleskavys
Itū nūtykumu ir atspūguļuojuši vairuoki Krīvejis masu medeji. Referati, ar kurim izastuoja bibliotekys puorstuovis, tiks publicāti kuortejā konferencis materialu kruojumā, i ar Latgolys viesturis, kulturys i tradiceju vaicuojumim krīvu volūdā varēs īsapazeit plašuoks interesentu lūks. Vairuok zynomi aiz myusu vaļsts rūbežom tagad byus taidi vuordi kai A. Jūrdžs, P. Miglinīks, F. Kemps, F. Trasuns i O. Rancāns, V. Seile i B. Brežgo, V. Luocs i M. Bukšs, O. Rupaiņs, J. Klīdziejs i J. Eļksnis.
* Storptautiskais gruomotu forums „Krīvu rītumi” („Pycckий Зaпaд”), kura ītvorūs nūteik gruomotu tierdzeni, tikšonuos ar rakstnīkim, gruomotu prezentacejis i opolī goldi par vysaidim tematim, Pleskavā šūgod nūtyka jau deveitū reizi. Iz konferenci ūtrū godu piec kuortys Rēzeknis bibliotekarus īlyudze PUZB direktore V. Panova.
2010. godā tyka nūslāgts sadarbeibys leigums storp RCB i PUZB, i jau 2011. godā M. Sproģe i M. Šeršņova ar ziņuojumim par Latgolys Kulturys centra izdevnīceibys dorbu i rēzeknīšim Pleskavys biografiskajā vuordneicā pīsadaleja 2. konferencī „Pīrūbežys kultura”.


text:
Daugovpilī apsaverama Vijis Stupānis personalizstuode
Da 30. oktobra Latgolys Centraluos bibliotekys laseitovā i abonementā ir apsaverama muokslineicys Vijis Stupānis personalizstuode “Dabas atspulgi”. Iz sarunu par izstuodē radzamajim dorbim i jaunuokajim papyldynuojumim muokslineicys rodūšajā pyurā interesenti teik aicynuoti 11. oktobrī 15.00 bibliotekys laseitovā, viestej informaceja Daugovpiļs piļsātys dūmis Kulturys puorvaļdis sātyslopā.
Pārņ Vijis Stupānis dorbi beja apsaverami Latgolys Centralajā bibliotekā rodūšuo kvarteta “VIVA” izstuodē, kurā Vija pīsadaleja kūpā ar kolegem i studeju bīdrem Vēsmu Ušpeli, Ilzi Griezāni i Agru Ritiņu. Prīškstotu par Vijis Stupānis daiļradi varēja sajimt ari ituo gods vosorā Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā Latgolys muokslinīku dorbu izstuodē. Itūreiz personalizstuodē “Dabas atspulgi” daugavpilīšim teik pīduovuots plotuoks īskots Vijis pādejūs godu rodūšajā veikumā.
Rēzeknis Muokslys koledžys i Latvejis Muokslys akademejis absolventi Viju Stupāni var raksturuot eisi i kūdūleigi: “muokslineica, kas mīļoj dobu i zīdus.” Izstuodē “Dabas atspulgi” apsaveramī dorbi ir kuortejais aplīcynuojums ituo raksturuojuma truopeigumam. Ekspozicejā īkļautī dorbi puorsvorā tyka gleznuoti vysaidūs plenerūs Latvejā. Tymūs izmirdz kasdīnā nūgiutuos šaļtenis, dobys niansātī tūni i daža loba nanūgiunama izjiuta. Vija soka, ka laiks, kura kasdīnā vysod datryukst gleznuošonai, plenerūs teik izmontuots cīši intensivi, giunūt rodūšys šaļts pļovuos, pi jiurys, azarim. “Juopaspiej tik daudz, i gleznuošona ir sovā ziņā radeišonys breinums i reizē saruna ar dobu,” aplīcynoj muokslineica.


text:
Aglyunā nūtiks Naaizmērstulei veļteituo konkursa nūslāguma pasuokums
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Aglyunys vydsškolā 2. aprelī 12.00 stuņdēs nūtiks rakstneicai Naaizmērstulei veļteituo Latgolys lauku školu jaunradis dorbu i ilustraceju konkursa nūslāguma pasuokums. Itūgod konkursa tema beja ”Jam ērgļa spōrnus un skrīn augši…”.
Naaizmērstulei veļteitais Latgolys lauku školu jaunradis dorbu i ilustraceju konkurss organizāts ar mierki veicynuot školānu dūmu i puordzeivuojumu atkluosmis jaunrdis dorbūs i ilustracejuos. Itū reizi kai konkursa tema izraudzeiti rakstneicys vuordi ”Jam ērgļa spōrnus un skrīn augši…”. Literarūs dorbus školāni varēja īsnēgt latvīšu literarajā voi latgalīšu volūdā. Nu 130 īsnāgtajim dorbim 22 bārni pīrakstejuši latgaliski, portalam lakuga.lv atkluoj školuotuoja Monika Pušņakova. Taipoš bārni konkursam varēja īsnēgt ilustracejis, kūpumā sajimti 139 dorbi.
Lobuokūs dorbu autori teik aicynuoti iz apbolvuošonu konkursa nūslāguma pasuokumā 2. aprelī, kai ari lobuokī dorbi, tūs fragmenti nūslāguma pasuokumā tiks nūskaiteiti i izlykti izstuodē. Konkursa dorbi ari tiks apkūpuoti jaunradis dorbu žurnalā. Konkursam dorbus īsnēgt aicynuoja 2. leidz 12. klasis audziekņus. Itūgod paīt 130 godi kai dzymuse Naaizmērstule aba eistajā vuordā Rozalija Tabine, kas zynoma ar sovu literarū i pedagogiskū darbeibu. Vaira par jūs var skaiteit rokstā “Rozalija Tabine – Naaizmērstule, Aglyunas Rūzeite, Kukažeņa i Tabiņa”.


text:
Jaunys bazneicys i draudzis Rēzeknē stuosts. Saruna ar prīsteri Stanislavu Prikuli
Intervejis autore: Laura Spundere, portals lakuga.lv
Niu jau vaira nakai pyrma goda Rēzeknē durovys attaiseja garus godus dareitais projekts – jauna bazneica Rēzeknis zīmeļu rajonā. Nu ituo gods Vosorys svātku juņa suokumā itamā Rēzeknis Dīva Žāļsirdeibys Rūmys katuoļu bazneicā kolpoj prīsters Stanislavs Prikulis. Prīsters aktivi īsasaista draudzis procesūs, bazneicys lītuos, roksta doktora disertaceju, taipat jam var pīsekuot ari Facebook i Instagram kontūs.
Kaidi ir Rēzeknis Dīva Žāļsirdeibys bazneicys aizsuokumi?
Ituos bazneicys ceļtnīceiba beja veiskupa Juoņa Buļa iniciativa. Kai zynoms, Rēzeknis piļsātys zīmeļu rajonā katuoļu bazneicys nabeja, leidz ar tū tys beja aktuals vaicuojums. Te beja zemis gabaleņš, kuru suokumā izadeve pīsaisteit Rēzeknis Jezus Sirds draudzei, piec tam topa itys projekts, kurs, koč ari na uotrs, ir taids pamateigs.
Kai nūteik bazneicys nūsaukuma izviele?
Tai ari jer, kotrai draudzei i leidz ar tū ari bazneicai ir sovs nūsaukums. Tys parosti ir saisteits ar kaidu aktualu nūtykumu. Bazneicys ceļšonys laikā, beja Dīva žāļsirdeibys gods, mums Latgolā ir labi pazeistama lyugšona Dīva žāļsirdeibys krūneits. Ari kod pavests Francisks tyka īvālāts, pyrmais, kū jis saceja, – ka Dīvs ir žāļsirdeigs i mums navajadzātu nūgurt īt pi juo, kab sajimt itū žāļsirdeibu. Dīvs nikod nanūgurst mums pīdūd, bet mes varbyut nūgurstom pīdūšonu lyugt. Tyka izsludynuots Dīva žāļsirdeibys gods (2015. godā – L. S.), tod ticeigūs uzmaneiba tyka pīvārsta taišni itam vierzīņam. Saisteibā ar tū ari dīvnomam tyka dūts nūsaukums Rēzeknis Dīva Žāļsirdeibys Rūmys katuoļu bazneica.
Puorīšona iz jaunu bazneicu – kai izaicynuojums i duovona reizē.
Kai sevkuram cylvākam, tys ir gona gryuši. Tymā pat laikā tys ir skaisti, partū ka tys ir jauns kolpuojums i izaicynuojums. Tei ir vīna nu lītu, kū prīsteri zyna i pījam, mes zynam, ka tiksim syuteiti tī, kur ir vysleluoko napīcīšameiba. Tei ir ari lela žielesteiba, ka mums ir vareiba īpazeit cytys draudzis, kolpuot dažaiduos vītuos.
Muna pyrmuo draudze, kur es beju vikars, beja Leivuonā, tod kai vikars es beju Bolvu i Sprūgu draudzēs, piečuok veiskups maņ uzticēja Baļtinovys, Škilbānu i Tiļžys draudzis, tei beja muna pādejuo kolpuojuma vīta, kur beju kai pravests. Niu asu te, Rēzeknē, Dīva Žāļsirdeibys draudzē.
Cik sarežgeita ir jaunys draudzis “īdzeivynuošona”?
Cylvāki ir pīroduši dūtīs iz Rēzeknis viesturiskajom draudzem, kurys ir lelys i skaistys. Es kotru reizi ari soku, ka ir cīši labi byut kluotasūšam sovuos draudzēs, tai izpyldūt sovu gareigū pīnuokumu. Muni pyrmī nūvāruojumi itamā draudzē ir, ka cylvākim, kuri agruok brauce ar transportu par tyltu iz tū piļsātys golu, ir vareiba iz reizis, izejūt nu sovys sātys, atīt iz bazneicu. Tei ir cīši lela prīškrūceiba, vysupyrma, jau vacuoka godu guojuma cylvākim, kuri ari ir cīši aktivi un apzineigi dīvlyudzieji.
Dīvakolpuojumi itamā bazneicā nūteik kotru dīnu. Svātdīnem taišni trejūs, kas ir Dīva žāļsirdeibys stuņde, kod Pesteituojs myra pi krysta. Grybātu izsaceit lelu pateiceibu Jezus Sirds draudzei, nu kurys pyrmū laiku brauce prīsteri apkolpuot itū bazneicu.
Zynoms, ka naatjemama kotrys bazneicys sastuovdaļa ir ari liturgiskī prīkšmati.
Saprūtams, ka tod, kod izbyuvej jaunu bazneicu, tī vydā vēļ nav nikaidu liturgiskūs prīkšmatu. Te mums beja lela žielesteiba, ka Jezus Sirds katedrale pyrmū laiku uzajēme vysu sakuortuot, ari veiskups cīši īsasaisteja. Svareigi, lai bazneicā byutu pats byutiskuokais.
Kab varātu nūtikt Svātuo Mise, ir vajadzeigs oltors i svecis, kurys mes īdadzam dīvakolpuojuma laikā. Vēļ vīna cīši svareiga līta ir tabernakuls, prūti, taids apzeļteits metala skapeits ar iz tuo attāluotim eņgelim, kurā globojās vysleluokais bazneicys duorgums – Jezus Kristus Mīsa zam maizis zeimiejuma, tys ir, Vyssvātuokais Sakraments.
Tod ir ari vīta, kur losom Svātūs Rokstus, tai saucamuo pults. Taidā veidā bazneicā teik attāluoti diveji goldi, kas baroj kristīti – Dīva Vuorda golds (pults) kur asam aicynuoti uzklauseit Svātūs Rokstus i Euharistiskais golds (oltors), nu kura kai gareigū Maizi sajemam Svātū Komuneju.
Iz sīnu ir radzamys Krystaceļa biļdis, kas tyka sagataveitys iz bazneicys īsvieteišonu. Tuos ir četrpadsmit Krystaceļa stacejis, kuruos attāluots Jezus cīsšonu ceļš, suocūt nu nūtīsuošonys iz nuovi leidz pat guļdeišonai kopā.
Tei lobīkuortuošona laikam ir nabeidzams process, tok cytraiz ir pat skaisti izdzeivuot tū ilguokā laika pūsmā, partū ka tu vari izbaudeit tū, kas ir niu, atguoduot, kai beja, saleidzynuot i dūmuot kai byus. Nikod nav garlaiceigi, jo vysu laiku koč kas nūteik ari fiziskā, na viņ gareigā zinī. Tok, prūtams, te vēļ daudz kas prīškā, koč vai nu muzykaluo aspekta, mums vēļ nav vargaņu, taipat ari cikom nav bazneicys zvonu.
Myusim bazneicys tyvumā ir breineigs parks, tys gon nav bazneicys eipašumā, tok es grybātu pasasaceit tuo parka idejis autoram i dorbu realizātuojim, eipaši partū ka vīns nu celeņu vad taišni iz bazneicys durovom.
Jius asat prīsters, kuru var sastapt ari socialajūs teiklūs.
Ka saceit gūdeigi, niu drupeit mozuok aktivs asu. Tok nui, asu kluotasūšs i suoku lītuot socialūs teiklus, kod īprīškejuos draudzēs beja vysaidi projekti, kurus beja svareigi aktualizēt. Te es ari varbyut grybātu izmontuot īspieju pareklamēt (smaida).
Mums itamā bazneicā 7. augustā trejuos stuņdēs byus kai parostais dīvakolpuojums, tai ari skaists koncerts, kurā uzastuos vokaluo grupa Schola Cantorum Riga. Es pats ari navaru sagaideit itū skaistū nūtykumu.
Paraleli cytim dorbim jius asat ari storpdiacežu tīsys lauleibu lītuos tribunala dalinīks.
Kai zynoms bazneicys lauleiba nav škirama. Tys vaira dūmuots pozitivi, ka cylvākim, kuri mīļoj vīns ūtru, jī nūslādz lauleibu i ar Dīva svieteibu nūdzeivoj vysu dzeivi. Ir dīmžāļ vys tik ari gadīni, kod lauleibys dzeive izjiuk, lauluotī izaškir laiceigā kuortā. I tod, ka ir izveiduota jau jauna saime, jī gryb sakuortuot attīceibys, lai nadzeivuotu grākā i lai varātu īt pi Svātuos Komunejis. Tod Bazneicys tīsa var izskateit lauleibu, tys ir, na lai škiertu, tok, lai atzeitu, ka tei nav bejuse dereiga nu suokta gola. Tū nūsoka bazneicys tīsa, i, ka teik nūlamts, ka lauleiba nav bejuse dereiga, tod cylvāks var sakuortuot sovys attīceibys ar cytu cylvāku. Saprūtams, tei sovā ziņā ir žāļsirdeiba pret cylvākim, kuri ir gryutā dzeivis situācijā, tok, lai Dīvs dūd, kab taidu lītu byutu mozuok.
Bazneica ari vysod īsoka nasasteigt ar lauleibu, puordūmuot sovus sūļus. Myusu dīnuos ir lobuok, partū ka ir īspieja izīt pyrmslauleibu sasagatavuošonuos kursu vairuoku mienešu garumā, itī kursi nūteik vysā Latvejā i tūs voda cyti lauluotī puori piec vīnuotys programys. Tī puorim ir vareiba puorrunuot vysaidys lītys i lobuok vīnam ūtru īpazeit. Grybu saceit, ka lauleiba nav tik tei vīna dīna, kod tei teik nūslāgta bazneicā, tok tei ir kūpeiga ticeibys pīredze vysa dzeivis ceļa garumā. Taišni deļtam ir svareigi, ka lauluotī redz, ka kotru reizi asūt dīvnomā, teik styprynuota ari jūs lauleiba. Bazneicā var palyugt svieteibu, atguoduot lauleibu zvārastu, dūt lobu pīmāru bārnim, īsasaisteit draudzē, ari sajimt atbolstu, ka rūnās kaidi vaicuojumi.
Jius asat ari Bazneicys puorstuovs Latgolys kongresa padūmē.
Nui, tei ir padūme, kura sekoj leidza tam, kai teik izpiļdeitys kongresa pījimtuos rezolucejis. Tyka īraksteits, ka padūmē juobyun ari Bazneicys puorstuovam i mes ar prīcu pīsadolūt, atbolstūt vysys lobuos iniciativys. Tymā pat laikā bazneica ir tai kai puori tam vysam i mes asam atvārti vysim cylvākim. Myusu pyrmuo miseja vysod ir bejuse i byus ticeibys sludynuošona, tok ticeiba nav īdūmuojama bez kulturys.
Bazneica runoj tamā volūdā, kaidā runoj tuos lyudzieji, respektej i ceņšās saglobuot montuojumu, tok ari ir atvārta jaunim izaicynuojumim.
Kultura ari saistuos ar cylvākam dūtū Dīva duovonu – myusu talantim i spiejom, kurus myusim ir aizdavums atteisteit, na viņ deļ seve i cytu, tok ari Dīva gūdam. Deļtam skaisti, ka tī poši koncerti nūteik ari bazneicuos i, ka tī na izjauc bazneicys lyugšonu, tok papyldynoj tū.
Sv. Mišu laiki Rēzeknis Dīva Žāļsirdeibys bazneicā:
Pyrmūdiņ, trešdiņ i pīktdiņ: 18.00
Ūtardiņ, catūrtdiņ i sastdiņ: 9.00
Svātdiņ: 15.00
Fotogalerejā Rēzeknis Dīva Žāļsirdeibys bazneica. Foto: Amanda Anusāne/portals lakuga.lv


text:
Tiks izdūta Leivuona nūvoda tradicionalajai kulturai veļteita gruomota
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Ituo gods golā izīs bejušuo Leivuona pogosta folklorai veļteita gruomota “Līvānu novads tradīcijās, dziesmās un stāstos”. Tuos veiduotuojs i idejis autors ir Leivuona nūvoda īdzeivuotuojs, folklorys kūpys “Ceiruleits” daleibnīks Mairis Iesalnieks. Gruomota tūp sadarbeibā ar bīdreibu “LgSC” i tei byus daīmama papeira formatā vysim interesentim.
Dorbs pi gruomotys suocēs jau pyrma vairuoku godu, kod gruomotys veiduotuojam rodusēs interese par Leivuona apleicīni daīmamajūs arhivu materialūs. Mairis stuosta, ka suokumā tys bejs kai breivuo laika pavadeišonys veids, kab kavātu laiku viļcīnī. Vys tik materialu suoka palikt arviņ vaira i vaira, leidz tū kūpskaits sasnīdze 20 000 vīneibu. Tai autors saprats, ka taidu daudzumu informacejis turēt zam pyura byutu grāks, i rodusēs ideja par gruomotys tapšonu.
Gruomotā byus apkūpuotys vaira nakai 5000 Latvīšu folklorys kruotivis digitaluo arhiva garamantas.lv vīneibu, kas leidz šam nav bejušys izdūtys cytuos gruomotuos. Pamatā tī asūt materiali nu viesturiskuo Leivuona pogosta rūbežim. Rudzātu pogosta materiali jau ir bejuši publicāti Juoņa Būmaņa gruomotā “Ošas upes krastu dziesmas un stāsti”. Gruomota teik taiseita, bolstūtīs iz tradicionalajim svātkim i dzeivis gūdim, bet tuos sadalis ir veiduotys, apkūpojūt materialus par godskuortu īražom, dzeivis gūdim i jaunuokajim laikim. Vysu dzīšmu i ticiejumu vydā varēs atrast ari puosokys, zabagonus, parunys, teikys, buramvuordus i daudz kū cytu.
Mairis Iesalnieks, kurs ītogod sajiems ari Latvejis folklorys bīdreibys folklorys bolvys “Austras koks” veicynuošonys bolvu nominacejā “Iedvesma”, soka: “Gruomotys “Līvānu novads tradīcijās, dziesmās un stāstos” mierkis ir radeit cylvākūs interesi par sovu dzymtū vītu i popularizēt folklorys materialu izpēti. Cylvāki parosti napīvierš uzmaneibu sovu tyvynīku atmiņom i dzeivis gudreibom, leidz jau ir par vālu. Cerams, ka itei gruomota koč vīnam jaunīšam dūs īdvesmu pīraksteit, voi koč atsasēst i parunuot ar savu babu, pīraksteit kas jai ir pruotā, kab tys naaizīt zudeibā. Tys nav gryuši, jo eipaši niu, kod kotram karmanā ir diktafons, kamera i fotoaparats. Byutu cīš labi, ka kotram pogostam byutu pa tuodai gruomotai!”
Gruomotā daīmamī folklorys materiali tiks papildynuoti ar Annys Kārklis stuostim i aprokstim, kab gruomota byutu interesantuoka ari tim, kas kasdīnā ar folkloru nanūsadorboj. Izdavuma redaktore ir latgalīšu volūdys specialiste, literate Ilze Sperga, taipat gruomotys sakuortuošonā byus pīsaisteits Latvīšu folklorys kruotivis specialistu atbolsts. Gruomotys vizualuo nūformiejuma autore – muokslineica Dana Vasiļjeva. Gruomotys tapšonā tyka apzynuoti daudzi vītejī īdzeivuotuoji, leidz ar tū tekti tiks papyldinuoti ar vairuokom kai privatu, tai vaļsts arhivu fotografejom.
Paradzāts, ka izdavums izīs ituo goda golā. Tuo atkluošanai īcarāta ari nūtikšona Leivuona nūvoda kulturys centrā ar nūvoda folklorys kūpu pīsadaleišonu, vys tik tys byus atkareigs nu tymā laikā vaļstī pastuovūšajim īrūbežuojumim.
Izdavuma “Līvānu novads tradīcijās, dziesmās un stāstos” izdeviejs ir bīdreiba “LgSC”, bet tuos tapšona ir īspiejama ar Leivuona nūvoda dūmis, Viduslatgales pārnovadu fonda, Vaļsts kulturkapitala fonda i Latgolys kulturys programys paleigu, kū eistynoj Latgolys regiona atteisteibys agentura ar Vaļsts kulturkapitala fonda i A/S “Latvijas valsts meži” atbolstu.


text:
Rēzeknē pyrmatskaņuojumu pīdzeivuos koncertizvadums “Māras zemes ērģeļu gaisma”
Itūgod Juoņa Ivanova Rēzeknis Muzykys vydsškolys (JIRMV) vargaņu klase svieteis 25 godu jubileju. Tam par gūdu februarī ir paradzāti vairuoki pasuokumi, tymā skaitā Latgolys viestnīceibā GORS 18. februārī 18.00 pyrmatskaņuojumu pīdzeivuos vargaņu klasis absolventim veļteits vargaņu muzykys koncertizvadums “Māras zemes ērģeļu gaisma”, informej JIRMV vargaņu spēlis školuotuoja Guna Kise.
Koncertizvaduma stuosts ir baļsteits iz Latgolys Dīvnomu apceļuošonu, rodūt kotra vargaņu klasis absolventa dzymtū pusi, nu kuruos jī ir davušīs iz Juoņa Ivanova Rēzeknis Muzykys vydsškolu, kab īpazeitu vargaņu muokslys burveibu. Bazneicys kūpā ar skateituojim apceļuos akters Kristaps Rasims. Iz Latgolys viestnīceibys GORS skotuvis dzierdēsit i redzēsit Rēzeknis, Bieržgaļa, Kuorsovys, Bolvu, Varakļuonu, Stiernīnis i Preiļu bazneicu varganis.
Muzykalū gaisūtni papyldynuos Guntrys Kuzminys bolss i muzyka, kai ari jaunīšu vokaluos studejis “Skonai” dzīduojums. Sovukuort koncertizvaduma nūslāgumā gaidoms eipašs gosts, vargaņu muokslys meistars, profesors Tālivaldis Deksnis, kuruo vadeibā leluokuo daļa absolventu ir sajāmuši bakalaura i magistra grādus J. Vītuola Latvejis Muzykys akademejā.
Pyrmū reizi iz GORA skotuvis varganis sasatiks duetūs ar vejūli (Zane Kurme) i saksofonu (Santa Bukovska). Sovu daudzpuseigū talantu demonstrēs vargaņu klasis absolventis Ilze Grēvele i Agnese Urka, kas nu izcyli dorbojās vokalajā muzykā.
Koncertizvadumā skanēs vairuoki vargaņu jaundorbi, kas radeiti eipaši vargaņu klasis jubilejam i veļteiti izcylim varganistim, kas guojuši nu Latgolys. Unikals jaundorbs varganem četrrūceigi i četrkuojeigi RIGA ORGANUM DUO (Ilona Birgele i Diāna Jaunzeme-Portnaja) izpiļdejumā, kū komponiste Dzintra Kurme-Gedroica ir radejuse taišni ituom muzikem. Taipat komponists Rihards Dubra ir pīrakstejs vargaņu dorbu par Latvejā tik cīši īmīļuotū kora dzīsmis temu “Tu skaistuo Dīva Duorza rūze”, ko atskaņuos varganiste i niulejuo vargaņspēlis školuotuoja Guna Kise. Tū vysu dvēseliskā stuostā apvīnuojs režisors Ugis Brikmanis.
Juoņa Ivanova Rēzeknis Muzykys vydsškolys vargaņu klasis 25 godu jubileja nūtikšonys:
17. februarī 18.00 – Svātais Mišs Rēzeknis Suopu Dīvmuotis bazneicā
18. februarī 18.00 – Koncertizvadums “Māras zemes ērģeļu gaisma” Latgolys viestnīceibā GORS
19. februarī 16.00 – Gavieņa laika muzyka Jezus Sirds katedralē, Rēzeknē.


text:
“Vēstures mirkļu pietura” par Fraņci Trasunu
Septembrī piec vosorys puortraukuma atsagrīž Latgolys Kulturviesturis muzeja tradicionali reikuotuo “Vēstures mirkļu pietura”. Itūreiz tiks īpazeistynuots ar cylvāku, kurs pasauli īraudzeja 16. oktobrī pyrma 150 godu i kura vuords latgalīšim ir tik pazeistams i svareigs. Tys ir goreidznīks, politiks, rakstnīks, folklorists, cylvāks, kas palyka uzticeigs sovim idealim – Fraņcs Trasuns.
Rēzeknē jam ir veļteits pīmineklis skulpturu grupa “Vysa vaļsts” skverā pi J. Ivanova Rēzeknis Muzykys vydsškolys, kū atkluoja 2009. godā. Rēzekne 1917. godā beja muojvīta Latgolys kongresam, kur tyka nūlamts, ka Latgolai ir juoapsavīnoj ar puorejim Latvejis nūvodim, tūpūt par Latvejis Republiku, sovukuort ituos idejis aizstuovs beja Fr. Trasuns. Taipat ari juo atdusys vīta ir Rēzekne, Mīra īlys Bruoļu kopi. Fr. Trasuns vysu myužu ir veļtejs Latgolys kulturys i volūdys aizstuoveibai, gribiejs, kab zemnīki palīk tureiguoki, tauta izgleituotuoka, aicynuojs apsazynuot sova nūvoda vierteibu.
Ateimūt iz Latgolys Kulturviesturis muzeju 23. septembrī 14.00, “Vēstures mirkļu pieturā” izzynuosit par Fr. Trasuna daudzpuseigū i ražeigi pīpiļdeitū myužu, kai ari byus vareiba apsavērt 20. godu symta suokumā juo izdūtū Daugovys katuoļu kalenderi, vysaidys kartenis, publicātūs dorbus. Saprassit, parkū Fr. Trasuna bērēs Vaļsts prezidents Juoņs Čakste saceja tik popularū frāzi – “Fraņcs Trasuns īlyka myusu Latvejis gierbūnī trešū zvaigzni – Latgolu”.
Īīšona: pīaugušajim 1,50 EUR, školānim 0,80 EUR.


text:
Plysūns
Plysūns — azars Istrys pogostā, Latgolys augstainis dīnavydūs.
Azara forma opolona, azarmale zama i lāva, dybyns leidzons, smiļkšuots, vydsdaļā dyune. Pūstumūs azarmalē pussola i 0,2 ha leluma azarsola. Azaru puortak Plysūne – ītak vokorūs, nu Zeiļovys azara, iztak reitūs, pa Sīnuojis tecīņam. Azars dīnavydūs pījam ryuču i gruovu iudiņus nu Gordovys, Moļvejis, Keiša azaru. Eutrofs, drupeit aizaudzs azars. Dzeivoj raudys, plauži, leidakys, asari, karpys, leini.
Dīnavydu azarmalē iudinī guļ apsorgojamais geologiskais objekts - Plysūna lelakmiņs.


text:
Kluot Muzeju nedeļa, tyvojās Muzeju nakts
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Atzeimejūt Storptautyskū Muzeju dīnu (19. majs), ari muzeji Latgolā nu 13. da 19. maja pīsadaleis storptautyskā tīšsaistis akcejā #MuseumWeek (#MuzejuNedēļa) i 18. majā sevkurs ar sovu Muzeju nakts programu kūpejā Latvejis symtgadis stuostā par Tuolovys taurātuoju.
#MuseumWeek2019 tīšsaistis akceja apvīnoj kulturys īstuodis nu vysa pasauļa. Pamatojūtīs iz ideju par 7 dīnom, 7 temom, 7 atsaucis tagim (hashtags), akcejis daleibnīki socialajūs teiklūs īpazeistynoj ar sovim stuostim par dūtū temu. Itūgod pyrmūdīne veļteita sīvīšu lūmai kulturā, ūtardiņ muzejim byus juoatkluoj kaidi sovi nūslāpumi, piec tam – spēlis azarta, dzeļvērtis (varaveiksnys) kruosu, izpietis drūsmis, fotografeju i draugu dīnys. Latgolys Kulturviesturis muzejs jau aicynoj jūs itū nedeļu atbaļsteit i pīduovoj pasavērt ari pārnejūs stuostus.
2019. godā atzeimejam Breiveibys ceiņu symtgadi. Rūdolfa Blaumaņa apdzīduotais drūsmeigais i nanūpierkamais senejūs dīnu varūņs – Tuolovys taurātuojs – ir kai simbols tautys varūņgoram, kas ļuovs mums pīdzeivuot Latvejis symtgadi. Muzeju naktī pīminēs i karalauka varūneibu, i gūdynuos tūs, kuru ceinis īrūcs ir vuords i taure, spolva i ūta. Sevkuram laikam ir sovi napakļuoveigī – sova ceļa guojieji, kas idejis vuordā graun myurus i nasatrycynomi nūsastuoj pret straumi.
Interesantuokais ci atškireiguokais Latgolys muzeju pīduovuojumā varātu byut atmiņu būrtneicys “Brīvības cīņu dalībnieks – stiprinieks Jānis Pilmanis” attaiseišona Bolvu nūvoda muzejā; “Ultraskaņas taurētājs” Daugovpiļs plykspuorņu centrā; varūņstuosts par R. Mūka dzeivi juo muzejā Gaļānūs. Vyss Latgolys muzeju pīduovuojums apsaverams ite.
Sovutīs Rēzeknis nūvoda Lūznovysmuižā 18. maja 21.00 stuņdē pīduovoj Muzeju nakts koncertpastaigu. Jamā muzykali vess klavesiniste, Leluos muzykys bolvys laureate Ieva Saliete, tiks pīskandynuotys taidys muižys telpys, kur tradicionali koncerti nanūteik. Klauseituojus sagaida treis minikoncerti – muižas kapelā varēs dzierdēt klavisimbalu aba vydslaiku klavesinu i eipaši itam instrumentam komponātū 15. g. s. muzyku, muižys bieneņūs skanēs klavihords i renesansis laika muzyka, koncertpastaigu nūslēgs baroka muzyka muižys koncertvītā, Sorkonajā zalē, iz 18. g. s. klavesina kopejis. Vysus muzykys prīšknasumus papyldynuos stuostejums, paleidzūt īsajust muzykys i juos radeišonys laikmata gaisūtnē. Koncertpastaigys beleta cena 10,00 eiro, vītu skaits īrūbežuots. Pyrma vokora nūtikšonys – vysu dīnu nu 10.00 muižā Atvārtūs durovu dīna, vareiba muižu apmeklēt bez moksys. 19.00 i 20.00 stuņdēs sevkurs praseits ari iz bezmoksys ekskursejom.
24. majā Daugovys muzejā tiks padūta ituogods Latvejis Muzeju bīdreibys (LMB) bolva, kai viestej LMB “Facebook” lopa. Jau ir nūsaukti nominacejis “Gada ekspozīcija” 7 pretendenti. Jūs vydā nūsauktys treis ekspozicejis nu Latgolys. Kruoslovys Viesturis i muokslys muzeja ekspoziceja “Pi vīna golda” izvītuota vīnā nu vaira kai pyrma 200 godu byuvātā Kruoslovys piļs kompleksa āku – staļļūs, kuri tyka renovāti 2018. gods suokumā i varažej ar sovu autentiskumu i sanatneiguma auru. Ekspoziceja stuosta par Kruoslovys nūvoda pīcu tauteibu virtuvi i iedīņu gataveišonys tradicejom.
Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzeja jaunuo viesturis ekspoziceja “Muzeja stāsti Latvijai” īkļaun 9 saturā atškireigus, bet dizainā vīnuotus stuostus par zeimeigom Latgolys paguotnis nūtikšonom, kas izveiduojuši šudiņdīnys Latvejis cylvāka dzeivis uztveri i vierteibu sistemu. Ekspoziceja nu atkluošonys ir attaiseita puormejom i stuostūs ītvartū viestejumu paradzāts mierķtīceigi paplašynuot ar jaunom tematiskom škautnem, izmontojūt modernūs tehnologeju rysynuojumus. Ekspozicejis pamatā ir apmaklātuojim draudzeiga viesturis interpretaceja i vareiba pošim pīsadaleit stuosta veiduošonā.
Varakļuonu Nūvoda muzeja pastuoveiguo, modernizātuo ekspoziceja “Senās godības atspulgs laikmetu griežos” veļteita Latvejis symtgadei i Varakļuonu piļsātys deveņdesmitgadei. Ekspoziceja interaktivā veidā byutiski papyldynoj apmaklātuoju zynuošonys par grafa Mihaela Borha dzeivi i zynuotniskū darbeibu, juo arhivu i biblioteku, kai ari par Varakļuonu mīsta īdzeivuotuoju – ebreju i cytu īvārojamuokūs personeibu dzeivi i darbeibu nūvodā, tūstorp izgleiteibys i religejis viesturi. Jauns dizains i modernuos tehnologejis ekspozicejā apmaklātuojim roda pateikamus īspaidus, kai ari vareibu kvalitativi pavadeit laiku izzynūšā veidā.


text:
Saulis škola aicynoj školys pedagogus īsnīgt dorbus izstuodei
Saulis škola lyudz vysus muokslinīkus, kas koč nalelu sovys dzeivis daļu saistejuši ar Saulis školu, atsasaukt i da 15. oktobra īsnīgt dorbus muokslinīku – Saulis školys pedagogu izstuodei, viestej Daugovpiļs piļsātys sātyslopa.
2017. gods ir Saulis školys jubileja gods. Cytugod palīk 100 godu, kai Daugovpiļs Rūmys katuoļu bīdreiba “Saule” nūdybynuoja sīvīšu kursus, 90 godu, kai tī palyka par Daugovpiļs daiļomotnīceibys školu, i 25 godi, kai tyka atjaunuota muokslys vydsškola “Saules skola”
Atškireibā nu cytu Latvejis muokslys školu, kas dybynuotys Latvejis breivvaļsts laikā i napuortraukti dorbuojās da myusu dīnu, vysūs laikūs veidojūt Latvejis lītiškuos muokslys i dizaina izgleiteibys pamatu, Saulis škola tyka slāgta 20. godu symta 50. godūs i da poša Atmūdys laika par tū zynuoja tik Saulis školys bejušī audziekni i školuotuoji. Suocūtīs puormaiņom, piļsātys inteligeņce aicynuoja atjaunuot Saulis školu kai naatkareiguos vaļsts kulturvidis veiduotuoju Daugovpilī.
Pyrma 25 godu, kod Latveja palyka naatkareiga, ari Daugovpilī tyka likvidāta padūmu varys sistema. Atsabreivuoja viesturiskuo Saulis školys āka, kur da tuo atsaroda piļsātys izpyldkomiteja, i Daugovpiļs muokslinīki aicynuoja tū atdūt muokslys izgleiteibai.
Nūtyka muokslinīku akcejis, pikets pi Saulis školys ākys, i 1991. goda 26. oktobrī Daugovpiļs piļsātys vaļde pījēme lāmumu āku Saulis īlā 6/8 nūdūt muokslys izgleiteibai. Suokumā te nu muokslinīku darbeicu puorsacēle Bārnu muokslys škola, nu 1992. godā tyka pījimts Latvejis vaļdeibys lāmums par Daugovpiļs Muokslys vydsškolys “Saules skolas” atjaunuošonu i tuo poša goda 1. septembrī škola izsuoce sovu darbeibu.
Daugovpiļs muokslinīki palyka par Saulis školys pedagogim. Školā suoce struoduot Ausma Skirmante, Valda Mežbārde, Leonids Baulins, Nataļja Marinoha, Romualds Gibovskis. Nu Reigys iz Daugovpili puorsacēle muokslys viesturnīks Valdis Kavacs, školuotuoja i gleznuotuoja Silva Linarte. Pasasokūt pedagogu īguļdejumam, Saulis škola muokslinīciskuos izgleiteibys leimiņa ziņā cīši eisā laikā nūsastuoja sūpluok Reigys, Līpuojis i Rēzeknis lītiškuos muokslys vydsškolom.
Divdesmit pīcūs godūs školā ir struoduojuši i vēļ šudiņ struodoj daudzi izcili školuotuoji – muokslinīki, par školuotuojim i zynomim muokslinīkim ir palykuši Saulis školys absolventi. Saulis škola ir palykuse par naatjemamu Daugovpiļs i Latgolys kulturys dzeivis daļu. Itūgod tiks pabeigta viesturiskuos školys ākys atjaunuošona. Školys divejim stuovim dasavīnoj lelys telpys ustobys viersā, kur byus biblioteka, izstuožu zals – zeimietova i telpys tekstila dizaina muokslys programai. Tai itūgod nūsaslādz pyrmais školys puorbyuvis pūsmys.
1991. goda muokslinīku akceja beja pagrīzīņa punkts muokslys izgleiteibys atjaunuošonai Daugovpilī. Pīmynūt itū nūtikšonu, škola aicynoj kūpā veiduot atjaunuotuos Saulis školys pedagogu – muokslinīku izstuodi Saulis školā, kurū gryb atkluot ituos nūtikšonys 25. godadīnā – 2017. goda 26. oktobrī jaunajā školys izstuožu telpā.
Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejs jau ir atbaļstejs itū ideju i Saulis školai nūdevs eksponiešonai Kārļa Dobrāja, Ausmys Auziņys, Valdys Mežbārdis, Oskara Jansona, Silvys Linartis dorbus. Vanda Baulina atļuovuse izstuodeit Leonida Baulina grafiskūs dorbu kolekceju.
Vaira informacejis Saulis školys sātyslopā, tel. 26428390 (direktore Inguna Kokina), 65424576 (školys kanceleja).
Karteņa: daugavpils.lv


text:
Piec puors godu klusiešonys, 2017. goda novembris suocīs ar latgalīšu muzykys grupys “Bez PVN” jaunuokuo video dzīsmei “Golds iz ustobys” atruodeišonu.
Video ir uzjimts Kuorsovys kulturys nomā – vītā, kur 2003. godā latgalīšu muzykys grupa “Bez PVN” suoce sovu darbeibu. Fiļmiešonys process vīnys dīnnakts laikā aizjiems 14 stuņdis, kas grupai ir jauns fiļmiešonys rekords. Video idejis beja gona apjūmeigys i sarežgeitys. Lai tuos realizātu, beja vajadzeigs gona daudzi dorba, laika i pacīteibys, ar kū vysa fiļmiešonys komanda tyka golā.
Grupa, kas ir video idejis autori, soka: “Dzīsmis videoklips ir veļtejums myusu bierneibai i lītom, kas koč kod bejušys cīši svareigys, bet niu jau damierstys. Ir juoatguodoj, ka ari tys, kas ar kotru nu myusu nūteikt tagad, koč kod byus tik paguotne. Var byut, ka arī nūlykta iz ustobys…”


text:
Cyblys nūvodā ar ceļa zeimem nūruoda vacūs dzerauņu rūbežus
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Bīdreibys “Latgalīšu volūdys centris” puorstuovs Aņss Ataols Bierzeņš uzrunuoja portalu lakuga.lv, kab īpazeistynuotu ar eistynuotū projektu Cyblys nūvodā, izlīkūt iz pošvaļdeibys celim zeimis latgaliski ar vacajim dzerauņu nūsaukumim. Kai viesturiskuos atminis saglobuošona i latgaliskuo populariziešona taida iniciativa teicama, viņ rūnās vaicuojumi par pareizraksteibu i normativūs aktu īvāruošonu.
Vacūs dzerauņu apzynuošona
Jau Trešuos pasauļa latgalīšu konferencis laikā, 2012. godā, prīkšlasejumūs izskanēja ideja, ka pat napītyktu Latgolys vītvuordus sakuortuot viņ iz papeira, svareigi byutu dobā izlikt zeimis tī, kur viesturiski bejušys dzeraunis pyrma izīšonys vīnsātuos. Daudzums dzerauņu jau napastuov kai apdzeivuotys vītys, aizīt cylvāki, kas vēļ atguodoj, kur taida vīta atrūnama.
Cyblys nūvodā apzynuojuši dzerauņu adresacejis rūbežus – 20. g. s. 20. godūs Latgolā, ari izīmūt vīnsātuos, saglobuota saisteiba ar sovu dzerauni, izvaicuojuši cylvākus. Te iz pošvaļdeibys celim ar zeimi grib paruodeit, kur suocās nūsauktuos vītys adresacejis teritoreja. Ar Aņsi i Cyblys nūvoda pošvaļdeibys puorstuvim sasateikam pi zeimis “Stuocynova”.
Par ideju A. A. Bierzeņš soka: “Ituos zeimis ir cīš svareiga dzela. Te na tik volūdys vaicuojums, ari adresacejis tradiceja.
Latgolā adresaceja vysod bejuse pa dzeraunem, Kūrzemē i Vydzemē – vaira pa kutorim. Oficiali Latvejis Republika ir raudzejuse 30. godūs Latgolu dastateit dzeivuot pa kutoru adresacejai. Tū var redzēt pa zemisgruomotu īrokstim, izdūmuoti vysaidi muoksleigi nūsaukumi.
Tys realai nasadorboj, cylvāki tūs nūsaukumus nalītoj sovā runā. Kūrzemē, Vydzemē ceļa moluos var redzēt daudz zeimu ar sātu nūsaukumim. Latgolā dzerauņu nūsaukumu nikur nav, tik varbyut iz autobusa pīturu zeimu. Partū tys beja svareigai.”
Ari Cyblys nūvoda vadeituoja Renāte Mikaskina nasliep prīcu par idejis realizaceju: “Beju puorsteigta i gandareita, ka nu munys sātys natuoli ir munys dzeraunis nūsaukums. Maņ beja puorsteigums, kai es nazynuoju juo īprīšk…” Natuoļ stuovūšī apstyprynoj leidzeigys izjiutys.
Vītvuords latgaliski vēļ nav oficials vītvuords
Tok iz sovu golvu ar vītvuordim publiskā telpā reikuotīs nadreikst, tū regulej “Vietvārdu informācijas noteikumi” ITE, jau 90. godūs pījimts “Par Nolikumu par valsts valodas lietošanu nosaukumos un informācijā” ITE. Jī paredz vītvuordim treis statusus: oficiali vītvuordi, oficiali vītvuorda paralelnūsaukumi i naoficiali vītvuordi, pi pādejūs pīdar vītvuorda regionaluos i lokaluos formys.
Taitod vītvuordu varianti, pīraksteiti latgalīšu rokstu volūdā, navar byut oficiali vītvuordi voi jūs oficialī paralelnūsaukumi. Tok vītvuordu atveide latvīšu literarajā volūdā paredz maksimali saglobuot vītejū formu.
Vyspuoreigais princips ir Latgolys vītvuordūs vuorda calmu (vuords bez golūtnis) atstuot namaineitu, pīmāruot latvīšu literaruos volūdys sistemai viņ vuorda golūtni, pīmāram, Rancāni, Meikšāni (na Rencēni, Mīkšēni), Strodi (na Stradi), Aišpūri (na Aizpurvji). Izjāmumu nu ituo principa veidoj viņ tī Latgolys vītvuordi, kuru raksteibā latgalīšu rokstu volūdā lītoj patskani “y”. Vairuok par Latgolys vītvuordu problematiku portalā raksteits jau īprīšk, skaitit ITE.
“Latgalīšu volūdys centram” nav sakara ar Vaļsts volūdys centru
Privatuos bīdreibys nūsaukums “Latgalīšu volūdys centris” cylvākus maldynoj, atguodynuošu, ka pošvaļdeibys oficialūs vītvuordu sakuortuošonā piec profesionalys paleidzeibys var grīztīs Vaļsts volūdys centra Vītvuordu apakškomisejā, piec paleidzeibys latgaliskūs nūsaukumu pareizā pīraksteišonā – Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejā. Latgolys vītvuordu sakarā ir daīmams izstruoduots Ludzys īlu i īstuožu nūsaukumu saroksts, īlu saroksti Kuorsovā i nūvoda pogostūs, Latgolys administrativuo īdalejuma i īdzeivuotuoju nūsaukumu saroksts ITE.
Iz vaicuojumu, kas projektu finansej, Aņss atbiļd tai: “Puse īt nu bīdreibys “LR” konkursa leidzekļu. Tei ir tei nauda, kū salaseja deļ Valda Labinska vadeituos Latgolys Radejis, kod veiskups jū puorpierka i kurā bīdreiba vaira nagribēja pīsadaleit. Ūtru finansiejuma pusi dadeve Cyblys nūvods. Tai sarunuojom, ka daleisim iz pusem.” Aņss stuosta, ka uzrunuojs daudzys pošvaļdeibys, tok juo bīdreibys aicynuojumam atsauce i “nanūsabeida” nu latgalisku uzrokstu viņ Cyblys nūvods tūreizejais vadeituojs Jurs Dombrovskis, kurs niule myužeibā. Saprūtams, ka pošvaļdeibys niulenejuo vadeiba turpynoj Jura īsuoktū lītu.
Pareizi latgaliski voi pareizi vītejūs runā?
Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejā tyka pamaneits A. A. Bierzeņa roksts ITE par pīmynātū projektu, raiseja naizpratni pogostu nūsaukumu i dažu vītvuordu raksteiba. “Pušnicova” sveša forma Pušmucovu zynūšim nu bārna kuojis, kas ir “Zabalocis pogosts”, parkū “Zviergzdiņa pogosts”? Latgolys pogostu raksteiba latgaliski tok jau izsprīsta i apstyprynuota līta. Komisejis vadeituoja Anna Vulāne sasazynuoja ar Cyblys nūvoda izpylddirektori Ināru Sprudzāni i vīnuojuos par paleidzeibu vītvuordu saroksta izstruodē. Aņšam ir sovs redziejums par komisejis padareitū: “Cik asu sasaskuors, jūs dorbs nav cīš kvalitativs. Tī, kur es pats apsagrūzu, apstyprynuoti Rudzāti, koč vītejī soka Rudzāts. Nazynu, kai jī meklej tū informaceju, nasaceitum, ka jī brauktu ekspedicejuos, lai runuotūs ar cylvākim i maklātu vītejūs variantus.”
Juodasoka, ka Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejai nav pīnuokuma braukt ekspedicejuos, juos lūcekli, filologejis magistri voi doktori, ari ar profesoru titulim, komisejā struodoj iz sabīdryskim pamatim.
Aņss taiseit zeimis izalasejs viņ tom dzeraunem, kuru nūsaukumus latgaliski cytaižuok roksta, tai intereresantuok. Maņ ar Aņsi raisuos diskuseja par radzātajim vītvuordim, kas “piec satura” latgaliski, piec formys – krīvyski.
Aņss paskaidroj, ka taidi vītvuordi kai “Klešniki”, “Platpirova” ari vītejūs latgalīšu runā palykuši bez garūs patskaņu staraveru ītekmē. Maņ dreizuok redzīs, ka tei jūs ilguo raksteišona krīvyski ītekmiejuse jau daudzuos paaudzēs jūs laseit i raksteit ari latvīšu volūdā bez garumzeimu.
Nu kam mums turpynuot itū bezjiedzeibu?


text:
Aicynoj dasasaceit Latgolys “Ceļamaizes” stipendejai
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Ari itymā godā Amerikys latvīts, mecenats Pīters Aloizs Ragaušs atbaļsteis talanteiguokūs i aktivuokūs Latgolys jaunīšus, kuri suoks pamatstudejis Latvejis Universitatē (LU), tai ryupejūtīs par nūvoda jaunīšu izaugsmi ilgtermeņā. Sadarbeibā ar LU fondu dasasaceišona stipendejai nūtiks tīšsaistē da 16. augusta, portalu lakuga.lv informej fonda puorstuove Brigita Zutere.
Izcileibys stipendeja Latgales “Ceļamaize” paradzāta ceņteigim, vuiceibuos spiejeigim i sabīdryskā dzeivē aktivim LU 1. kursa studentim, kuru saknis rūnamys Latgolā. Konkursa kuorteibā atbolstu 2 200 eiro apmārā varēs sajimt div vydsškolu beidzieji. Pārņ pyrmuos div stipendejis sajēme Jeļizaveta Klimanova nu Viļānu i Toni Anželo Fernandes nu Kaunatys.
“Stipendejis dabuošona ir vēļ vīns daruodejums tam, ka tovs īguļdeitais laiks, energeja i ryupis teik nūvārtātys. Tys sovā ziņā ir stimuls napasadūt i turpynuot sasnēgt augstuokys viersyunis. Pyrmkuort, es studentim īsaceitu izmontuot vysys īspiejis, kū jim dūd universitate. Ūtrkuort, stipendejis dabuošona stimulej turpynuot tikpat efektivi i ražeigi struoduot, lai sasnāgtu voi nūspraustu jaunus mierķus,” tai īdrūsynoj Toni Anželo Fernandes, 2019./2020. akademiskuo gods stipendejis īgiviejs.
Dasasaceišonys nūsacejumi.
Vysim pretendentim dasacejumi juoīsnādz tīšsaistē da 2020. gods 16. augusta 23.59 stuņžu:
• elektroniska veidlopa www.fonds.lv;
• div rekomendacejis viestulis – nu školuotuoju, direktoru, uorpusškolys nūdarbeibu vadeituoju i c.;
• CV (Europass formā);
• līceiba i atestats par vyspuorejū videjū izgleiteibu;
• centralizātūs eksamenu (CE) rezultati;
• izziņa par sovu voi vacuoku deklarātū dzeivisvītu;
• eseja breivā formā par mecenatu, kuram grybātu leidzynuotīs;
• cyti dokumenti – vērtīs pi stipendejis dasacejuma.
Stipendejis ir nūzeimeigs finansialais atbolsts vuiceibu procesā, juos veicynoj izaugsmi i izcileibu. Tū aplīcynoj ari pats mecenats, Latgolys patriots Pīters A. Ragaušs, kurs devs boguoteigu īguļdejumu latvīšu, jo eipaši latgalīšu kulturys saglobuošonā i populariziešonā. Jis ir Latvejis gūda konsuls Teksasā, ASV, kai ari vīns nu jaunuokūs LU fonda partnerorganizacejis “Friends of the University of Latvia” vaļdis lūcekļu.
Vēļ tūpūšī Latvejis Universitatis studenti da 16. augusta var dasasaceit ari LU fonda puorvaļdeitajai izcileibys stipendejai “Ceļamaize” i socialuo atbolsta M.M.V. Petkevičs piemiņas stipendijai. Suocūt ar pamatstudeju 2. kursu, studentim daīmamūs stipendeju skaits pasaplašynoj. Centralizāta dasasaceišona nūtiks LU fonda škārsteikla vītnē nu 7. da 30. septembra. Pretendenti aicynuoti laikus izpieteit stipendeju nūsacejumus i naatlikt dasasaceišonu iz pādejū šaļti.


text:
Dzīšmu stuostu rubrikā raidejuma “Kolnasāta” vadeituojs, muzikis i muzykys pedagogs Ēriks Zeps kūpā ar latgaliskūs projektu vierzeituoju, dzīšmu kruojuma “Muna dzīšmu gruomota” sastateituoju Edeiti Husari stuosta par dzīsmis “Bryunaceite” pyrmsuokumim.
Dzīsmis “Bryunaceite” vuordu autors ir rakstnīks Juoņs Klīdziejs (Klīdzējs) (1914—2000), bet muzykys autors tenors, par Latgolys pyrmū operdzīduotuoju sauktais Tālis Matīss (1904—1985). Dzīsmis stuosta aizsuokums vaicojams 1938. godā.
“Beņs pīsaciele kuojuos un juo armonika suoce rauduot bezgaleigas skumes. Kaidas daudz dzierdātas dzīsmes melodejā. Tei beja škieršonuos dzīsme un par īšonu svešumā. Paskumeiga beja šei dzīsme un tei suopeigi plēse kryutis. Tei dzīsme beja daudz garuoka un tuos melodija beja taida, kuru klausūtīs nivīns navarēja palikt vīnaldzeigs…”
Itys ir fragments nu Juoņa Klīdzieja stuosta “Zalta kristeņš”, kas pyrmū reizi kai stuosts “Benedikta armonika” publycāts žurnalā “Sējējs” 1938. godā, bet latgaliski i ar nūsaukumu "Zalta kristeņš" stuosts publycāts taišni latgaliski raksteitajā Klīdzieja stuostu kruojumā "Guojputnu dzīsme" (izdūts 1943. godā), kas ir vīna nu diveju gruomotu, kas izguoja, cikom Klīdziejs vēļ dzeivuoja Latvejā. Tymā pošā 1938. godā pats Klīdziejs Latvejis Radiofonam stuostu “Benedikta armonika” puortaiseja klauseituoju īmeiļuotajā raidlugā "Viņsētas Benedikts". Taišni ar stuostu “Benedikta armonika” i ūtru “Cilvēki dūmakās” (ari publicāts žurnalā “Sējējs” 1938. godā) Klīdziejs turēja, ka suoc eistys rakstnīka gaitys.
Jau pīsauktajā raidlugā “Viņsētas Benedikts” skaniejuse ari dzīsme "Bryunaceite" (Brūnacīte), kurys muzykys autors ir Klīdzieja bierneibys draugs, par Latgolas pyrmū operdzīduotuoju sauktais tenors Tālis Matīss, kuruo dzymtuo puse ir niulinejuo Bolvu nūvoda Ruguoji. Dažūs olūtūs nūruodeits, ka melodejis leidzautors ir Juoņs Ivanovs, bet tys vysa tycamuok aiz tuo, ka Matīss sovulaik cīši daudzi sasadorbuoja ar Ivanovu i komponists tymā laikā ari struoduoja Radiofonā par skaņu režisoru. Piec raidlugys dzīsme poša Tāļa Matīsa dzīduojumā cīši aizkustynuojuse klauseituojus.
Piec raidlugys izskaniešonys “Bryunaceitei” suocēs sova dzeive – sovulaik daudzi dzīduota ari Ūtruo pasauļa kara laikā karaveiru vydā, piečuok pi trimdys latvīšu klivyse kai tautysdzīsme i bejuse lels spāka olūts, bez kura naiztykuši latvīšu sareikuojumi trymdā. Dzeivojūt kotram sovā pasauļa molā, Klīdziejs i Matīss turpynuojuši sasaraksteit i sasaglobuojuse viestule, kurā Klīdziejs lyudz Matīsam atsyuteit dzīsmis “Bryunaceite” notys, jo dzīsme teikūt dzīduota vysā pasaulī, kur viņ asūt latvīši, bet par sovu himnu tū izlasejuši trymdys studentu organizaceja “Dzintars”, kas grybūt atrast i nūstabilizēt dzīsmis originalū verseju, kai ari tū īmyužynuot. Bet 1976. goā Klīdziejs Matīsam raksteja, ka dzīsme ir tik populara, ka tymā vosorā jau īdzīduota trešajā skaņu platē:
“Tova Bryunaceite īt pa vysu pasauļu. Itūvosor tei īdzīduota trešajā skaņu platē. Pyrmū īdzīduoja veiru kors, ūtrū tenors Vēciņš modernys muzykys pavadejumā, trešū treis jaunīši, kas sauces “Trīs no Pārdaugavas”.“
Dīvamžāļ “Bryunaceitis” originalīroksts poša Tāļa Matīsa dzīduojumā nav sasaglobuojs, nu dzīsmei itūs godu laikā bejušys dažaidys versejis i īskaņuojumi gon latvyski, gon latgaliski. Gatavejūt Tāļa Matīsa albumu dzīduotuoja symtgadei, kas beja 2004. godā, dzīsmi Artura Maskata apdarē piec Matīsa saimis lyuguma īdzīduojs slovonais operdzīduotuojs Egils Siliņš. Bet dzīsmis latgaliskū variantu myusu dīnuos popularu padarejs dzīduotuojs Daiņs Skutelis, regulari dzīdūt “Byunaceiti” leluokuos i mozuokuos nūtikšonuos. Taišni itai latgaliskajai versejai topuse ar deja horeografa i deju školuotuoja Juoņa Vylcāna horeografejā. Taipat latgaliski dzīsme pādejā desmitgadē skanējuse divejuos kinuos – režisora Edgara Blinova debejis dorbā “Latgolys laikadečs”, kas skateituojim atruodeita 2011. godā, tymā skonūšuos “Bryunaceite” versejis autors i izpiļdeituojs ir Gunārs Igauņs, kai ari dzīsme, tyvynojūt originalam, Juoņa Kurševa dzīduojumā dzierdama ari 2020. goda Vīstura Kairiša dorbā “Piļsāta pi upis”. Interesna, ka itim Juoņa Klīdzieja vuordim, kas dažaidūs laikūs publicāti presē ar nūsaukumim – "Brūnacīte", "Brūnacītei", "Šķiršanās dziesma", "Ceļam dāvāts zieds" – sovu melodejis variantu sarakstejs ari operdzīduotuojs Jānis Spruogis.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Par tū, kai vakcinacejis aptverē eipaša viereiba byutu juoveļtej Latgolys regionam, runoj jau nu vakcinacejis suokuma, kod Latvejis austrumu regions suoce atpalikt sasapūtiešonys tempā nu cytu regionu. I šudiņ, kod kūpā vaļstī Covid-19 saslimsteibys leikne lieneišom, nu vys tik saryuk, vys vēļ sarežgeita situaceja ir Latgolā. Par pīmāru, Daugovpiļs ir vīneiguo piļsāta Latvejā, kur saslimšona ir pat iz pusi augšuoka nakai vaļstī videji. Latgolā vēļ arviņ ir ari mozuokais vakcinātūs skaits. Piec ekspertu dūmu, uzrunuot latgalīšus vakcinētīs byutu vajadzeigs vaira individuali, apdūmojama ari saimis uorstu i mediķu izgleituošona, kab jī lobuok spātu puorlīcynuot navakcinātūs. Nu ir uorsti, kurī atzynuši, ka taišni krīvvolūdeigajim zynuošonys par virusu i ari vakcinaceju ir zamuokys.
Deļkuo Latgolā ir zamuoka sasavakciniešonys aptvere i kai tū maineit, par tū runojam ar rakstneicu, žurnalisti, ari gidi, kurei itūšaļt struodoj Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibā, Annu Rancāni, uorstu, Viļānu slimineicys vadeituoju Juri Galeriju Vidiņu, Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra vadeituoju Māri Čačku i komunikacejis zynuotņu doktoru, Latvejis Universitatis Filozofejis i sociologejis instituta pietnīku Mārtiņu Kaprānu, kuruo pietnīcyskūs interešu lūkā ir ari taidys temys kai krīvvolūdeigūs kūpīnys postpadūmu telpā, storptautyskūs ziņu plyusmys, viesturis politika i paguotnis komunikaceja.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
- PRODUKTI
- KAFIJA
JEZUPA ETIOPEJIS SAPYNS
Valsts: Etiopija
Reģions: Sidomo
Augstums: 1700-2000 m v.j.l.
Šķirne: Arabika
Variācija: Heirloom
Apstrāde: Mazgāta
Grauzdējums: Vidējs
Garšas notis: Citrusaugļi, rieksti, šokolāde
Kafijas pagatavošana: Kafijas preskannā, krūzītē, Chemex un citos kafijas brūvrīkos
Tymā laikā, kod hercogs Jākubs dybynuo sev dažaidys kolonejis, vīns puiss nu Latgolys ir bejs troks ceļuotuojs. Vysvaira jam atminī palykuse Etiopeja. Vosorys tī smaržuojušys, drusku piec Latgolys pļovom. Piec bārzim, meža zeminem i zīdūšom madarom. Varbyut pi dzelys, vaineigys bejušys Etiopejis mīleisteibys i sīvītis. Iz itū vaicuojumu Jezups vysod ir nūsakautriejs i nav atbiļdiejs.