text:
Obboo Dinquu Dayyaasaa,abbaan Naa’ol, dureeyyii Oromoo gargaaruun maqaa baafatan keessaa tokko.Abbaan Naa’ol durii km 10 oli baaddiyaa keessaa miilaan deemee barate.
Birrii 3,000 argatetti horeefii asi gaheef. Obboo Dinquun gaafuma diqqaatuu waan haadhaa fi abbaa ufii biyyaan gargaaran laalaa guddate.
Abbaan Naa’ol,obbo, Dinquun dhiphuu fi bal’inna hedduu keesa bahee duroome.Maatiin obboo Dinquu Shawaa Dhiyaa, Walancitii aanaa Boset qubata. Obboo Dinquun gaafa sadarkaa jidduu galeessaa baratu ijoollee didiqqoo gaaddisa muka jalatti barsiisaa bahe.
Maammoo Gadaa,jaarsi biyyaa, bara ufiitti akka namii ijoolle barsiifatu ollaa keessa deemee lallabe.Obboo Dinquulleen ijoollee obboo Maammoon barnootatti oofe keesssaa tokko.
Obboo Dinquu birrii 3,000n namii kenneef walirra buufatee mana barumsa sadarkaa tokkeessoo,amma fulaa saddeetti jaaran jaarrate. NFYD,qubee qaraa maqaa ijoollee obboo Dinquuti.
Hujiin obboo Dinquu NFYD irraa Rift Valley College taatee guddatteef. Achii ammoo Yuniversiti Rift Valley university taateef Itoophiyaa damee 46 taatee guddatte.
Qaanqee muka guddaa ollaa naannoo Booseti keessaa xinnixxe amma fulaa hedduu geette. Fedhii obboo Dinquu akka namii baratee mirga ufiillee beeku tolchuu jedha.Fulaa koollejjin hingeenneef manamana barumsaa fagoo bartan.distance education fulaa 300 caalaa qaba.
Guddinna Afaan Oromoo
Akka obboo Dinquun jedhutti Afaan Oromoo guddisuuf keesatti ganna 16 fi 17 duratti akka ijoolleen Oromoo yuniverstii eebbifamte yoo boqonnaaf qahee ufiitti galte Afaan Oromoo barsiisftu horiin gargaaraa bahe.
Ijoollee kahimaa horii horachiisuuf
Obobo Dinquun akka ijoolleen qonnaan bulaa fi horsiisee bulaa investerii tahan fedha.Akkuma kanaan bara Wallaggaa keessatti lafa qonnaa ta Misooma Qonna Bareedaa isaa kennan qarxiin ciree ijoollee naannootii qoodee akka isaan waldaa jaarratanii irratti wal guddisan kenneef.
Adaamaatti ammoo akka ijoolleen kahimaa hujii investimenti mataa ufi qabatu tolchuuf jajabeessaa fulaa albuudaa fi dhagaa manneeniin jaaran qotaniif ufii bitate maashina dhagaan cabsan,CAT jedhan waliin biteef kenneef.
Sodoree duratti suuqilee ijoolleen naannoo daldalaan ufi jabeessuu dandahan 40 caalaa jaaree kenneef .“Horiin baayyee qabaadheefii miti namoonnii akka kiyyaa baa’eetti jira.Ana ilaalanii ummata akka gargaaranii fedha.”
Baalee keessatti lafa qorannoo irratti hojjachuuf fudhate bal'oollee qonnaan bulaa qoodee akka jarii waldaan irratti wal jaaree investera tahu tolchuuf hujiitti jiraa jedha.
Obboo Dinquun miliyeenera tahaa jedhee hin hojjannee “ Anis bara tokko hojjadhee nama tahaa jedhee yaadaa ture,” jedha.
Akka jecha obboo Dinquutti investerii jechuun nama ollaa hujii investimentii keessatti hojjatu gargaaru ykn ammoo “teknooloojii ummatii faaydaa guddaa keessaa argachuu dandahu naannootti fide.
”Investerii jechuun ummatii faaydaa irraa argatu..tanaaf investeroota biyya teenyaatiin dargaggo ufi jalatti ijaaraa guddisaa jedhaa,”jedha.


c: text/html

text:
Maraatooniin Landan 2020: Dorgommiin Qananiisaafi Kipchoogeen taasisan haalaan eegamaa jira
Dorgommii maraatoonii Landan Ebla 2020 gaggeeffamuuf jiru irratti Qaqaniisaafi Kipchoogeen waliif bahuuf qophaa’aa jiran qalbii namoota hedduu hawwataa jira.
Qananiisaa Baqqalaa maraatooniidhaan rikoordii kan addunyaa lamaffaa qabatee jira. Atileetiin Keeniyaa Eliwuud Kipchoogeen ammoo rikkoordii addunyaa qabatee jira.
Qananiisaan dorgommii maaraatoonaa Fulbaana darbe Barliinitti taasiseen yoo injifatu, riikardii addunyaa Kiipchoogeen qabatee ture cabsuuf sakandii 2 qofatu isa hafe ture.
Atileetiin umuriin isaa ganna 37 ta’e Qananiisaan, “Eliwuud Kipchoogee waliin dirgommuu nan barbaada. Waggoota darban keessa morkii baayyee taasifneerra,” jedha.
Daayreektarri maaraatoonii Landan Huuf Birashar dorgommii atleetota lamaanii addunyaan daawwachuuf hawwiidhaan eegaa jirra jedhaniiru.
Qananiisaan erga bara 2014 maraatoonii jalqabee kaasee miidhama yeroo gara garaa lkeessa darbeera. Haat’au malee dorgommii maraatoonii Barliin yeroo darbe injifaterratti humni isaa akka deebi’aafii jiru mirkaneeffateera.
“Namni hunduu akka ani atileetii cimaa ta’e beeku. Waggoota 15 fiigicha keessa tureen booda ergan gara maraatoonii dhufee rakkoon miidhamuu na mudateera.
Sababii miidhamaatiifis boodatti hafuu danda’eera. Amma garuu guutummaatti fayyaan koo naaf deebi’eera waan ta’eef waan gaarii nan hojjedha jedheen yaada.”
Dorgommicharratti atleetonni Ityoophiyaa Muussinnat Garramawii fi Mulee Waasihuun ni hirmaatu.
Atileetiin umuriin isaa ganna 35 ta’e Kipchoogeen maraatooniin akka addunyaatti akka qalbii namoota hedduu hawwatu taasiseera. Onkoloolessa darbe magaalaa Veeyinaatti maraatoonii fiiguudhaan saataa lamaan gaditti xumuruudhaan seenaa haaraa galmeesseera.
Kiipchoogeen bara Faranjootaa 2013 eegalee dorgommiiwwan maaraatoonaa 12 irratti hirmaachuun 11 injifateera.
Qananiisaa fi Kiipchoogeen si’a 14 traakiirratti wal dorgomanii, 11n isaanii Qananiisaan injifachuu danda’eera.
Dorgommii daandirraa 4n walarganii, Kiipchoogeen injifachuun isaa ni yaadatama.
Qananiisaan ammoo yeroo umuriin iaa ganna 21 irra jiru fiigicha fageenya 5,000 fi 10, 000 tiin bara 2004 garaa garummaa guyyoota sagalii keessatti rikoordii addunyaa caccabee ture.
Dorgommii Olompikii akka Ateensiifi Beejiing irrattis Qananiisaan warqii argachuudhaan maqaa guddaa qaba.
Maraatoonii ammoo bara 2014 irraa kaasee mo’achuu jalqabe.
“Ammallee hojjechuu nan danda’a. Tasa addaan hin kutu,” jechuun dubbate maraatoonii Barliin sekondii lama qofaaf rikkoordii Kipchoogeen qabamee ture cabsuuf hakaaksee yeroo galetti.
Maraatoonii Kipchoogeen saatii lamaan gaditti Veeyinaarratti galuu danda’es, osoo carraa akkasiifi haala mijataa akkasii argannee kana gochuun ni danda’ama jedhe.
“Namni akka koo haalla kana fakkaatu osoo mijateefii kan Kipchoogeen hojjeteen walqixa ykn isaa ol hojjechuun ni danda’ama. Ani ofitti nan amana,” jedhe Qananiisaan.
Qananiisaafi Kipchoogeen masaanota yeroo dheeraadha. Atileetonni kunneen lamaan marsaa 20f waliif bahaniiru.
qananiisaan Kipchoogee bara 2008 Beejing irratti akkasuma Shaampiyoonaa Addunyaa irratti meetira 5,000 mo’achuudhaan ol-aantummaa qaba.
Fiigicha daandiirraa 14 irratti waliin dorgoman keessaa Qananiisaan 11 mo’ateera.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Walaloo haadha pdf
A heartwarming song by Oromo legend Abito Kebede dedicated to his mother. Fageenya na dhowweef malee, Si yaadu hin dhiifne haadha koo, Maalin godhaa garuu? Fageenya na dhowweef malee, Si yaadu hin dhiifne aayyoo koo, Maalin godhaa garuu?
Fageenya na dhowweef malee, Si yaadu hin dhiifne deessee koo, Maalin godhaa garuu?
It is an expression of love for both his countrymen and his country as well as a celebration of the diversity of Oromo culture. This is a traditional folk song from the Wallaggaa region of Oromia. It is typically sang by a guy to a girl in the communal Wallaggaa style of dancing in a circle around the singer. If you have any traditional folk songs that you want me to post please send them to me, especially from regions other than Wallaggaa because my knowledge is very limited when it comes to that.
Damee koo kottu akka taanu, Yoomilee gargar hiin baanu, Damee koo kootama boyee, Dabalee dheegee jalesaa, Watilee soolana ijoollee, Damee koo eegdee dandessa.
Amhara jechaan Wolloodha, Wollo gadjalaan arreeda, Magalaa jechaan qaloodha, Qaloo akka Gadaa maseena. Abbaan kee dheeraa gabaaba, Ijja saani keessa malee?? Haa ijaaru abbaan ijaaree Ani hin dhisu dagalee koo Haa hinaafu abbaan hinaafe Ani hiin dhisu jalalee koo. Dachee keerraa margee. Kan sittii baqateef, Kan sirraa dhalatees.
Maaloo, ya ilmaan koo quxusuu, Maaloo, ya ilmaan koo hangafaa, Maaloo, ormayyuu guddisee, Dabarseefi boonsee, Maa dabaree dhabaa, Jette Oromiyaan, Jette harmeen boossee. Jiituu boonaaf gannaa, Kan uumamaan toltee, Jannata ardiittii, Kamtu siin qixxaatee?
Biyya too Oromia, biyya sirna gadaa, Kan ittiin beekamtuu, mallatoon ishii odaa, Anis biyyan qabaa, kanan ittiin dhaadadhuu. Biyya too Oromia, kan an jiruuf abdadhuu.
Baddaa fi gammoojjii, gaarraniif raarotaa Kan ormaa ni quufa, haadha beeyladootaa Haadha beeyladootaa. Gosti shimbirroolee, kan halluun faayyamtee Bineyyiin adda addaa, bosona ishii guutee Bosana ishii guutee.Walaloo gabaduu harme koo si yaddee
Biyya too Oromia, biyya sirna gadaa, Kan ittiin beekamtuu, mallatoon ishii odaa, Anis biyyan qabaa, kanan ittiin dhaadadhuu, Biyya too Oromia, kan an jiruuf abdadhuu. Ittiin bulmaatni ishii, seera abbaa gadaattii Dimokraasiin mara, ilmaan ishii haammattii ilmaan ishii haammattii. Teessoo na gaafannaan jedheen Oromiyaa, Dhiiga lafee tiyyaa, Biyya abbaa kiyyaa.
Namni abbaa malee hin dhalatuu, Biyyan qabaa kan na boonssiftu, Onnee tiyyaa, Tiruu tiyyaa. Aadaa hayyuu, ogeessa maraa, Yaa jaalatamtuu, biyya goototaa, Eebbifamtuu, biyyee biyyarraa, Ya Oromiyaa, fakkee jannataa.
Ana kankee, an ilmikee dhufaan jiraa, Hammasittuu salaamataa Ana kankee, tokkichikee dhufaan jiraa, Hammasittuu salaamataa.
Dargaggoon kee, mammagaallanii, Dhedheeroo afroo, mudhii sinnaaraa, Shamarran kee, babbareedina, Ilkeen aannaanii, wayyaan areeraa. Arjoomakee, an oggayyuu na mararaa, Akkam godheen, sirraa turaa, Arjoomakee, an oggayyuu na mararaa, Akkam godheen, sirraa turaa.
Posts Ask me anything Archive. Damee koo kottu akka taanu, Yoomilee gargar hiin baanu, Damee koo kootama boyee, Dabalee dheegee jalesaa, Watilee soolana ijoollee, Damee koo eegdee dandessa, Amhara jechaan Wolloodha, Wollo gadjalaan arreeda, Magalaa jechaan qaloodha, Qaloo akka Gadaa maseena, Abbaan kee dheeraa gabaaba, Ijja saani keessa malee?? Anonymous asked: Abbaan lafaa dhabe lafasaa- Shukri Jamal.
Got it :. Thank you!! Can you please send us a link to the video? Anonymous asked: I would like to have the lyrics of Tadele Gemechu, Hintegnumaa. Anonymous asked: Hi, akkam. Can u do Maalan Jura by Haacaalu Hundeessa?
Yes, will do! Anonymous asked: First of all thank you for what you doing! I wanted to see if u can write the lyrics for ya Biyye by tajuddin Ahmed and Master plan by Caala bultumeIlmaan namaa Maaltu isin facaasaa? Ofii koof jiraadha yoom siree sii afaa jibbitus jaalattuus jiruu tiyya oofaa anis anuma kaa atis sima malee hamattus eegeedha situ duuba oolee ana jaallattullee maal kankee naa gootaa ana jibbitullee mee maal ana gootaa?
Eenyummaa kankee sa maliif dhooysitaa? Ani Caaltu jadhii dhugaan hunda caaltaa, Ani Boontu jadhi saba keetiin boontaa, Oromoo tahuu kee maaliifi dagattaa? Eenyummaa kee ibsi maaliif if qaanfatta. Shamarree oromoo dargaggoo oromoo wal barbaanna qomoo kan kaabaa kan kibbaa itti fufe diddaa gabrummaan abidda dhaami maaf nadiddaa farra lammii kiyyaa jedha qeerroon biyyaa walabummaaf iyyaa nutis haa birmannu yaa shamarree biyyaa yoo kana raawwanne ishooooooooooo bagan naaf magartan isin ilmaan kiyyaa jettii ofiin boonti oromiyaa harmeen tiyyaa!!!!
Qabsoo bilisummaf nutis gabnu fageessinee barree falmaaf haa dhaabannu nutis yaa shamarree oromiyaa aayyoon nuun haa boontu amaarree!!!!! Waa si qofa miti Guuza afeerrattee, Tafkii fi tukaana Injirees yaammatte, Qiinqiinif injijii Qaama na gad dhifte, Wayyaaleedhas fiddee Miila na bobbaafte, Ajjata na kuttee, Arraas osoo jettu Shilmii narra shuumte.
Way dhiiguma kiyyani Akkan cululuyxee. Kaniin ani boohu Laalte natti seeyxa, Garaan koo agabuu Ati quufte burrayxaa, Humna too cabsitee Na dhoorkite buxaa, Akkaan tasgabbooyne Suuta na qunxuuxxaa, Akka ilmoo bineensa Beeka na tuttuyxaa, Akka yataamaatti Hinniyyaan na riiyxa, Nagaya nan laattu Hoggayyuu na jeeqxa, Amma booda gahee Aniis dadhabadhee Summinin sin fixaa.
Si malee tan biraa naan taatuu an arkee, Siitu onnee tiyyaa fudhatee na dhoorkee, Yaa jaalallee firaa naaf tahee haalli kee, sirraa qaabameen jira ani amman if beekee, Jaalalti naaf duraa an qabamuu koon of shakkee.
Haalaaf amala gubbaan bareedina fuulaa, Ijji tee goobanaa nyaarri keetiis kuulaa, Uumamni kee guutuun baayyee nama tolaa, Baareedduu akkanaa jaalachuun kennaadhaa, Sii dhabuun na miidhaa wal dhabuun carradhaa, An sii dhabuun fadhuu siitu naaf qaroodhaa, Si malee naan taane si argachuun fadhaa, Onnee koo guutun dhugaan si jaaladhaa. Jaalala si gaafachuun maaf si tahe baasa, Siin jaaaladha jachuun maalumaaf si aarsaa? Tuffiin qabdu beeki jaalalti badhaasaa, Gammachuun qeebaluun dhugaatti beekumsaa, Jaalala teetiitu onnee kootitti dhimmisaa, Gubee na boobeessa laphee tiyya keessaa, Siin jaaladhaa kootif maa funyaan ol qabdaa?
Niihuu jaalatamnaan boona samii riiydaa, Carraa arra kana boruu immo ni dhabdaa, Hangumaa ammaati boonte qoma dhiibdaa, Foon fuula fixattaa wagga lama boodaa, Kan si laalun jiruu sareetti of herreegdaa. Isiin hin barbaannuu Nu maal walii qabnaa?
walaloo afaan oromoo pdf
Malaa nun dhoorkinaa Nutuu nii beekkannaa. Burqaan keenya gargaarii Horteen teenyaa addaa, Arra eessaa dhuftee Harayaa nu fiddaa? Nu dhiisaa lakkiisaa, Boqonnaa nuuf laadhaa, Waan keenya maraahuu Harka irraa fudhadhaa, Sodaaf hin calliifnee Tana ammo hubadhaa, Ammaa booda gahee Jarana bekkaadhaa, Leencii aaree lolee Mee duraa maladhaa, Goda duraa seenta Yeroon barbaaddadhaa. Sa akkas hin jennee, Dhugaa jiruu dhiifne, Maa soba akeekne?Wednesday, February 20, "Anaa Jejeeqxanii". Kan garaako kesaa ifaann yoon dubadhee Kann natti dhaga'amee fulduraan ibsadhee Hikaamee bilisaan fayyumaa jiraanaan Akka namaa otto ta'iin anni offikoo tanaan Malookaa nadhisaa anaa nan borccinaa samuu mataakotttin anii yaduun fedhaa isaan ummamefis ta'een darbuun fedhaa Mallifi dhiphatee bay'ee offi dhiphistee Matta gaddi cabsatte boqqun gaddi siccabee?
Mallifimoo bossa abbdiihoo kutattaa Gannamafii galgalaa offitti waammataa? Gaduumma offi qabdee offimo tuffataa Naggan sirraa fagaatee hirribamo dhabdaa Barrakee marrasaa mallif gutaa gaddaan?? Laffa laffa ilaalaa yadoon waxxalammaa Guttukee daggatee hir'umaakee xinxxallaa Gammachu fagessaa gaddaffi karra bannaa Biffakee geddartee kanbirra wayyi tattee Yaddoo ofif umtee yaddaa qoffan guttee Gaaffi tokko kastee gaffi tokko geddartee kaann ta'uu hintannefi maallif waxallamtee???
Kann ta'uu hinta'aa kaan hin tane ta'uu Ta'uu yeroo qabuu yerosaaf hataa'uu Atti garu kan ta'u qabdufii ta'unkee hin oluu Kanni hin ta'amnee tatee kan hin tanne hin ta'iinitti Nagaa offif kenni kessakeef eggadhuttii Akkaa siif akkakekametti billisaan jiraataa Qillesaa qulqulaa'aa serumaan baffataa Isaa xuraa'eemo offi kesaa darbataa Mee akkasiin jiradhuu takaa allagarfataa!! Ollanimaa bullun Yaddo Gudda tahee.
Gammachuun dhallaa namma irraa sirriima faggatee. Afurrumaa kuttachuu dhiphinattu tehee Ann garu ann garuu. Mana Waqqayoo. Demnaa Jennan. Nan gammaddee Mannaa isaa naaf wayyaa. Manumaa abbakoo. Burqqaa gammachukoo. Maddaa alagarfikoo.! Hmmmm hmm hm….
Atti hunkutoftee karraa annaf bante. Jirrenyaa lubbukof kessa debbi umte. Fayyinna isaa hankee harkakotti kennite. Gadoddi gaddodee nirawatee jettee….
FAA’IIDAA FAYYAA WALQUNNAMTIIN SAALAAN FIDU Haadha manaatifii Abbaa Manaa qofaaf
Ergaa annaf jechaa offi off kennitee. Bakkakoo cinninsuu iyyan cinninfatee. Boqqun gaddi siccabee annaf lafaa ilaltee. Bellaf dhebuu argitee ergaa dallachoftee. Malliree …manni! Mallifaan nagadda nabohaa kessikoo. Boqqun koo maaf na naccabbaa. Himmimman naccobaa. Anni simboo dhabee mafan tibbirbbiraa. Bakkakoo dagadhee bakee mafan labbaa.
Kessikoo naborahee nagaa mafaan dhaabaa…. Ergaa wantii hundumtuu siittin naf rawwatee. Cuphukoo marasaa dhigaan narraa dhiqxee. Bakka kuffu kotti olfuttee nadhabdee.Oromo News. African News. Formerly Oromia Quarterly. Kitaabotii ABOn ittiin barsiisaa ture hedduu hedduu dha. Kana yeroon ergu kitaabni ijoolleen dirree turan waggaa 35 dura ittiin barachaa turan kana qofa jechuu osoo hin taane hedduu hedduu dha. Quuluu Bareedaa 2.
Hilleessa, 3. Abbaa guddoo 4. Barreeffama qubee jedhchootaa 5. Qubee Afaan Oromoo sadarkaa 1ffaa, sadarkaa 2ffaa hamma 5ffaa fi kaanis hedduu hedduutu jira. Risaafi ruumuichi Joobirris kaateetuu garaa Waaqaa keessa Cabsee alanfatee balleessuu barbaadee gayyaafatee qeensaa. Lukkuun jinnii kaatee isheen jibbisiistuun ilma namaaf diinaa Huummoon raqa nyaattuu ilbisa bosonaa hundumashee beeknaa.
Simbirri daaloteen gamanaa fooriccee nagaa booressitee Oduu hololaafi isa madda hinqabne walitti odeessitee. Cirriin saawwan keenya ittuma ejjettee dhiiga isaanii xuuxxu Warreen nuguggubdu nurraan galagaltuu ykn nurraa hincittuu? Jetteetu gugeenkoo gugeen miilla calii dubbatti gaararraa Dhufunshee dirqama faajjii fannifattee teessee adda leencaarraa. Gugeen yoomuma dhufti faajii bilisummaa ciniintee baadhattee Ijoolleen kee marti dhufaatiikee dhaggeefatu gurri dhadhaabbatee!
Qalbii cabe suphuuf kutannoon hojjettee Ilbiisota mara boollatti ukkaamsitee kaanis injifattee. Simbirroon dhokattuun maqaanshee jibbame mormi jalli diimaa Magariisa uffattee odaan faayamteetu labsii nagaa himaa. Dheebuu cimaan qabaam beekuuf argamakoo Si eegaanoo jiraa yoom dhuftaa Gugeekoo? Dhugaadha nan fayyee aannanuman dhugee Maalin dubbiseeree Akka harma haadhaan itti jedhe luugee….Iilkaan mutaan seene budaan seene" "Moluu tiyya boruufuu si'abdadhe" jedhe jaarsi aduun mtaa dhoofte.
Mammaaksonni Oromoo kan ummata Oromooti. Qeesii mataa sabbataa Amajaaja dabboo sanbataa jedhu. Gonfoon calqaba baddeet dhoofnan kutaa hanqatte. Gogaa naaf hafaa jedhe waraabessi biyya isa hinbeekne dhaqee. Hriyaan garaa walii hin beekne malkaa ceetu maratti walkaksiifti.
Hiriyaa garaa firaa gadheetuu garaa hiraa. Boriif boorri jiraa. Garbbittiin gargaarsa argatte majii dhoksittii. Hamman sii massakkare beettaa jennaan, hamman si tajjabee beettaa itti jedhe jedhu. Bitaan yaabanis mirgaan yaabanis waligeenyi kooradhumaa.
Sabab jette ballaan farda yaabdee. Ijoolleen gajee torbaa anatuu keessaa korma jedhee geerare namichii jedhama. Qeesii mataa sabbataa Amajaaja dabboo sanbataa jedhu Haalle luyyaa Yaa rabbi sooressa ajjeesi, Nyaannee dhugnaa jedhee abbateen taskaara yaade jedhuu. Aaki Jedhan waa tufan Mammaakan waa himan Miila lama qabaataniif muka lama hin Koran Qottoon maal nu godhe, kan nu miidhe muka keenya isa jallate dha jedhan mukoonni jigan jedhan.
Yoo hundumasaa dubbatan garaan duwwaatti hafa jedhan. Yaa marqaa si afuufuun si liqimsuuf jedhan. Ituu beeknuu hubaa wajjin nyaanna jette sareen jedhan. Mana eegaan bara eega jette sareen jedhan. Akka garaakoo jette sareen nama gararraan bishaan dhugdii jedhan. Biddeen nama quubsu eelee irratti beekuu jedhan. Akka abaluun sirbaan boquu nama jallisa jedhan. Akka abaluun sirbaan morma nama jallisa jedhan. Eee amma naaf ifee jedhe maraatan mana gubee. Lafa rukutanii maggaanyaa ofiin qixxeessu jedhan.
Kopheen muka yaabdee seexanatu na kuffise jettaa jette seexanni jedhan. Firaan boonu malee firatti hin boonan. Harreen ofiifuu hingaltuu loon galchitiiree? Midhaan dura facaasan sinbirri nyaattet nama dura dubbate namni komata.
Boru hin beeneen qodaan bukoo ishee lama! Argaa toleef goromsi hin ottoomu! Sareen namaan buluuf udaan namaa nyaati! Kan kunootii hiin argine kuunnotii hin argu!
Kan harree hin qabne gaangee tuffata! Abbaan daadhii dhugeef ilma afaan hin urgaayu! Akka ormaa sirbaan morma nama jallissa! Kana ceenaan lagin hin jiru jette haatikoo! Akka jedhan dhageetee shaniin gufufaan deete! Harkaan dhaabanii barbareen nama gubdi!Obboloota keenya kabajamoo Itoophiyaa keessa jirtan Kitaaba xiqqoo kana gaaffii kabajamoo Obbo Zaman Indaalee Tajaajila Raadiyoo Sagalee dhugaatiin isiniif kennuuf carraa argachuu kootti baayyeen gammada.
Wanti as keessatti dhihaatu barreeffama fuula dhibbaatamaa toora weebsaayitii kootii www. Achumaan dhugaawwan Macaafa Quqlulluu keesatti ibsaman itti fufnee jalqabarratti haala Waaqayyoo, isa jalqabumaa kaasee jiraatee fi Macaafa Quqlulluu harka namootaatiin oomishee ilaalla. Kanaafuu jireenya keenya hafeef barataa dubbii Waaqayyoo taanee of wareeguun Waaqa isa cubbamoota akka keenya dhiiga Isaa isa cubbu-maleessaan baraaruuf ilma Isaa nuuf erge kutannaadhaan Waaqeffachuu fi tajaajiluutti haa seennu.
Sagalee Waaqayyootiif akkuma xiyyeeffannaa kennitanii fi akkuma itti deddeebitaniin eebbifamaa. Garba keessanii fi barataa Sagalee Waaqayyoo, Noormaan Manzoon. Kitaabonni adda-addaa yaada wal-faalleessaa qaban danuun biyya lafaarra in jiru. Macaafin Qulqulluun garuu odeeffannoo walfaalleessu wayii kan hin qabneedha. Gaggeessaanis maarree dhugumattuu hafuura gadi baafachuudha. Duulli hedduun Macaafa Qulqulluu irratti taasifamaa turaniiru. Jijjiiramin wayiituu gonkumaa hin jiru.
Ulfina dubartoota, warra, ijoollee, warra hin dhalanne, hiyyeeyyii, warra qaamaan gidiramanii fi keessummootaaf kennamuu qabu irrattis Inni akka Sunaamiitti addunyaa waliin gaheera. Shakkii tokko malee Inni sagalee jaalala Waaqa jaalalaa biraa dhala namaa isa Inni karaa hundaan fayyisuu fi eebbisuu fedhuuf dhufedha.
Waaqayyo ofuma Isaatiin jiraata. Haalli jireenya Isaa jireenya uumama kan biraa wajjin walitti dhufeenya kan qabu miti Uma. Walumaagalatti namummaa qabaachuuf wantoota sadiitu barbaachisu jedhamee yaadama, Waaqayyos hundasaaniiyyuu qaba. Dandeettii sammuu waan hunda qabuu: dandeettii yaaduu, sababaa fi karoora Isaayyaas Fedha: dandeettii haala gochaa filuu Uma. Waaqayyo sadii Waaqa Tokko. Waaqayyo iddoo hundattuu in argama.
Inni wanti tokkoyyuu otuu Isa hin daangeessin wantoonni hundiyyuu otuu haala Isaa hin hidhin raawwachuuf daangaa malee humna kan qabuudha.Ilmii namaa wantoota isaaf barbaachisu keessa inni tokko walqunnamtii saalaa dha.
Hormoniin Oksitoosin yeroo tokko tokko love hormone ykn Hormonii Jaalalaa jedhamee beekama. Hormooniin kun qaama keenya keessatti yoo baayyinaan argame, waraansa pain garaagara fi dhiphachuu sammuu fi wantoota adda adda irraa nu ittisa. Qoricha hirribaa fudhachuurra qunnamtii saalaa raawwatanii rafuutu irraa filatamaa dha jedhu doktoroonni heddu. Qunnamtiin Saalaa sammuu keenyaf aara galfii dha.
Fedhii Saalaa Dabala Increased Libido Dhiirotni rakkoo fedhii saalaa qabaniif furmaatnisaa, yeroo yeroo dhan qunnamtii saalaa raawwachu yaalu dha. Kuniis maashaalee afuffaa fincaani jalatti argamu humna ykn irree itti horata. Save my name, email, and website in this browser for the next time I comment. Please select a letter from the index above to see entries.
Design by: Qubee Technologies oroict. Sunday, April 12, Maxxansa Haaraa. Irreecha: Sirna Irreechaa namoota jaha irraa hanga miiliyoonota hedduutti.
Oromoo Gorsa. Hamma Dubbifame: 7, Faaruu Loonii — afaan-oromoo. YAADA 1. Maaloo yaada kee barreessi. Maqaa keessan galchaa. Ergaa dogoggoraa galchite. Leave this field empty. Nu Hordofaa. Maxxansaalee haaraa.
Afaan Oromo - December 6, 0.


text:
RSWO: Addaan citiinsa neetiwoorkii, haala sochii WBO fi “Humna Addaa Oromiyaa”
Bobbaa “Poolisoota Humna Addaa Oromiyaa” hordofuun, addaan citiinsa neetiwoorkii fi humna ibsaa, Lixa Oromiyaa keessatti uumamee jiruun wal-qabatee, haala ulfaataa Oromoonni Lixa Oromiyaa torban kana keessa jiran; haala sochii WBO fi sochii “Humna Addaa Oromiyaa” | RSWO – Amajji 7, 2020
Qophii Addaa : KAAYYOO SHOW Dhimma Oromiyaa Lixaa ilaalchisee Marii Dr Caalaa Abdiisaa fi Qeerroo Kiyyaa Sanyii waliin taasifame.
AMAJJII 07_2020
#Via Inbox
Oduu Qabatamaa amma message ( ergaa karaa keessoon ) WBO irraa na gahe akka armaan gadiitti isiniif ibsaa caqasaa dhaamsa WBOn dhaames hojiitti hiikuuf namnuu bakka jiruu hojii kooti jedhee of haa qopheessuun gahee Oromummaasaa haa bahatu.
Odeeffannochis kunootti:
Godina Qellem Wallaggaa Aanaa ANFILLOO keessa kan sochootu waraanni RGB mootummaa koloneel Abiyii akka isheen Bosona seentee tarkaanfii fuddhattuuf haala mijeessuuf neetwoorkii balleessuyyuu onneen ittiin Bosonatti seenan waan hin jirreef Magaalaa Muggii keessaa baatee socho’uu tasa hindandeenye. WBOn garuu bakka jiru taa’ee qophii cimaadhaan eeggataa akka jiru naaf himee jira. WBOn kallattii biraa irra jiranis injiifannoo galmeessaa akka jiran natti himuun injifannoo jiru immoo qaruuxee nu gidduu deemtu irraa yommuun adda baasu sittan hima naan jedheera. Oduu naannoo Gidaamii jirus bor ganama qabatamaansaa waan nu gahuuf isiniifan qooda.
Dhaamsi Jajjabeen Jaallan Bosonaa nuuf dhaaman waa’ee keenyaaf hinyaadda’inaa, garuu Uummata wallaggaa tiif sagalee akka taatan jedhanii gad jabeessanii dhaamaniiru. Imaanaa hin nyaannu Imaanaa kana hojiitti haa hiiknu.
Injiifannoon Ummata Oromootiif
GGXGti.
90% INTERNET disconnected in OROMIYA REGIONAL STATE by Ethiopian Government due to armed conflicts in the Region for the last five days. No single Cable Media has reported about this incident up to now.
Remember that OROMIYA REG. STATE has been under military command post without the Countries Parliament knowledge & approval for more than one year.


text:
sebagai obat telat bulan / obat penggugur kandungan dengan harga yang bisa di sesuaikan dengan usia kehamilan anda, Cytotec Misoprostol Pfizer yang kami sediakan sudah terbukti ampuh dan manjur untuk menggakhiri kehamilan yang tidak diinginkan dari usia kehamilan 1-16 minggu (1,2,3&4 bulan ) dengan harga yang berbeda-beda.
Untuk produk cytotec misoprostol 200mcg yang kami sediakan memiliki tingkat keakuratan 99% berhasil dan sangat efektif jika diminum sesuai aturan dan dosis pemakaian yang benar/ tepat. obat telat bulan yang kami sediakan terdiri dari dua jenis obat yang menggandung bahan mifepristone dan misoprostol yang sering kita kenal dengan nama Misoprostol cytotec.
Dalam proses pengguguran kandungan menggunakan dua jenis obat yang disebut mifepristone dan misoprostol cytotec adalah cara tepat dan jitu dan terbilang murah dibandingan dengan tindak aborsi lain seperti kuret atau di dokter spesialis. dengan cara pemakaian cytotec misoprostol dengan tepat dan dosis yang benar serta memahami ““ sebelum dan sesudah mengkonsumsi obat cytotec misoprostol ini dipastikan memperoleh suatu hasil yang benar-benar maksimal hingga tuntas tanpa harus kuret. obat penggugur kandungan cytotec pfizer ini memiliki tingkat keberhasilan yang sangat tinggi yaitu 99% berhasil. informasi ini berdasarkan penelitian oleh para ahli yang dilakukan oleh organisasi kesehatan dunia (WHO) yang tertera dalam artikel lancet9 juni 2007, 369 (9577) : 1938 – 46).
Jika anda seorang wanita tinggal dinegara yang tidak memiliki akses layanan aborsi seperti di negara amerika,dengan senang hati membantu anda memberikan akses layanan aborsi sendiri dengan menggunakan misoprostol cytotec pfizer 200mcg secara ONLINE yang sangat aman dan pastinya terjamin privasi anda.
JJuuaall mmiissoopprroossttooll ccyyttootteecc ddii jjaakkaarrttaa,, mmiissoopprroossttooll ccyyttootteecc ddii jjaakkaarrttaa,, mmiissoopprroossttooll ccyyttootteecc jjaakkaarrttaa,, jjuuaall mmiissoopprroossttooll ccyyttootteecc ddii jjaakkaarrttaa ttiimmuurr,, jjuuaall mmiissoopprroossttooll ccyyttootteecc ddii jjaakkaarrttaa uuttaarraa,, aallaammaatt ttookkoo yyaanngg mmeennjjuuaall mmiissoopprroossttooll ccyyttootteecc ddii jjaakkaarrttaa,, ppaassaarr pprraammuukkaa jjuuaall mmiissoopprroossttooll ccyyttootteecc,, mmiissoopprroossttooll ccyyttootteecc aarreeaa jjaakkaarrttaa,, mmiissoopprroossttooll ccyyttootteecc wwiillaayyaahh jjaakkaarrttaa,, mmiissoopprroossttooll ccyyttootteecc kkoottaa jjaakkaarrttaa,, mmiissoopprroossttooll ccyyttootteecc ddaaeerraahh jjaakkaarrttaa,, aallaammaatt ppeennjjuuaall mmiissoopprroossttooll ccyyttootteecc ddii jjaakkaarrttaa,, aappoottiikk jjuuaall ccyyttootteecc,, aappoottiikk yyaanngg jjuuaall mmiissoopprroossttooll ccyyttootteecc ddii jjaakkaarrttaa,, ppeennjjuuaall mmiissoopprroossttooll ccyyttootteecc ddii jjaakkaarrttaa,, jjuuaall ccyyttootteecc ddii jjaakkaarrttaa,, jjuuaall oobbaatt ggaassttrruull ddii jjaakkaarrttaa,, oobbaatt ppeenngggguugguurr kkaanndduunnggaann ccoodd jjaakkaarrttaa,, tteemmppaatt gguugguurriinn kkaanndduunnggaann ddii jjaakkaarrttaa,, tteemmppaatt mmeenngggguugguurrkkaann kkaanndduunnggaann ddii jjaakkaarrttaa,,oobbaatt ppeenngggguugguurr jjaanniinn ddii jjaakkaarrttaa,,oobbaatt ppeelluunnttuurr kkaanndduunnggaann ddii jjaakkaarrttaa


text:
Voice of Independent Oromia - Podcast page - Sagantaa (Kurfii) RSWO sagalee qofaan
RSWO, SWO, Voice of Independent Oromia. Sagalee Walabummaa Oromiyaa. WBO, Qeerroo, QBO, ABO, OLF, OLA, Independence, Oromo, Podcast, Kurfii sagalee qofaan.
SWOn 1absoo Bilisummaa Oromoo fi Walabummaa Oromiyaaf godhamu dhaadhessa. Odeessaalee wayitawaaf marsariitii keenya daawwadhaa. VIO, RSWO, SWO, Voice of Independent Oromia, Sagalee Walabummaa Oromiyaa, Birmadummaa, Gadaa, WBO, Qeerroo, QBO, ABO, OLF, OLA, Independence, Oromo, News, Oduu SWO, Sagalee Walabummaa Oromiyaa (SWO)
Uummanni Oromoo, goototaa fi qabsaa'ota ilmaan isaa, kanneen qabsoo walabummaa biyya isaanii Oromiyaa fi bilisummaa saba isaanii Oromoof taasisan irratti wareegaman bifa kamiin yaadachuu qaba? Kaayyoon gootota wareegamtoota Oromoo yoom guuta? Uummanni Oromoo galma qabsoo isaa ga'uuf maal gochuu qaba?… Marii Oromticha tokko waliin taasifame.
-
-
Lolli babal'ifannaa daangaa Poolisoota Humna Addaa Naannoo Somaalee fi hidhattoota Somaalee gosa Iisaa, kanneen Mootummaa Koloneeffataa Impaayera Itoophiyaan deggeramaniin, Baha Oromiyaa, Konyaa Lixa Harargee, gandeen baadiyyaa Ona Mi'eessoo adda addaa keessatti Uummata Oromoo irratti adeemsifamu tibbana jabaachuun, tikfatee-bultoonni Oromoo iddoo loon ofii tikfatanitti ajjeefamaa, loowwan isaaniis hidhattoota Somaalee gosa Iisaan saamamaa jiraachuu.
-
-
Haala siyaasaa yeroo ammaa Impaayera Xoophiyaa fi Gaanfa Afriikaa keessatti mul’achaa jiruu fi kallattii deemsa isaa, addatti ammoo, dhimma Qabsoo Bilisummaa Oromoo fi Walabummaa Oromiyaa giddu-galeessa godhachuun, marii hayyuu fi qabsaa’aa Oromoo gameessa, Obbo Daani’eel Dafaa Jammoo waliin taasifame.
-
-
Filannoon shiraa Mootummaa Koloneeffataan Impaayera Itoophiyaa (PP’n) Wiixata kaleessaa (Waxabajjii 21, 2021) akka adeemsifametti himamu, Onoota Konyaa Gujii Bahaa keessatti argaman garaagaraa keessatti, tarkaanfii WBO fi Qeerroo Bilisummaa Oromoon buufataalee filannoo irratti fudhatameen gufachiifamuu.
-
-
Abbaan Qabeenyaa Oromoo, Obbo Tashoomaa Nuqus Dureessaa, Konyaa Matakkal, Ona Dibaax, Ganda Qotee-bulaa Giippoo jedhamu keessa kan jiraatan, Waxabajjii 15, 2021 halkan toora sa'atii saddeetii, LMKII'n mana jireenyaa isaaniitii fuudhamuun ajjeefamanii bakkeetti gatamuun, reeffi isaanii guyyoota sadii booda (Waxabajjii 18, 2021) tikoota horiin bakkeetti argamuu.
-
-
Gidirfamni Mootummaan Koloneeffataan Impaayera Itoophiyaa daangaa darbuun, Uummata Oromoo biyyoota ormaatti baqatanii jiran irratti raawwatu torbee darbe irraa qabuun, gama Biyya Arabaatti daran hammaachuun, baqattoonni Oromoo biyya Saa’udii Arabiyaa keessa jiraatan, kanneen kumaatamaan lakkaa’aman, Kamisa Waxabajjii 10, 2021 irraa qabuun hanga har’a, Waxabajjii 17, 2021’tti, mana hidhaa Magaalaa Jiddaa keessatti argamutti hidhamuun dararamaa jiraachuu.
-
-
Kaardiin filannoo ammaan dura dirqiin Uummata Oromoof kenname, Gandeen Onoota Konyaa Gujii Lixaa keessatti argaman garaagaraa keessaa, dabballoota Mootummaa Koloneeffataa Impaayera Itoophiyaan, dirqiin Uummata Oromoo harkaa guuramaa jiraachuu.
-
-
Shamarreen Oromoo – Barattuu Yuunvarsitii Riifti Vaalii, damee Magaalaa Naqamtee – Yuunvarsitii itti barattu duratti, Jimaata, Waxabajjii 11, 2021 konkolaataa Loltoota Mootummaa Koloneeffataa Impaayera Itoophiyaan rukutamuun ajjeefamuu.
-
-
Lola WBO, fi LMKII fi Loltoota Mootummaa Eertiraa gidduutti, Konyaa Baha Wallaggaa, Onoota kanneen akka Haroo Limmuu fi Eebantuu keessatti tibbana adeemsifameen, Loltoonni Mootummaa Eertiraa WBO'n booji'amuu.
-
-


text:
Garee Hidhate Kan Motuummaa Hin Ta’iiniin Yakka Rawwatame Dhiittaa Mirga Namoomaati Hin Jennu: Amnestii Internaashinaal
WAASHINGITAN, DIISII — (voaafaanoromoo)–Namoonni eessatti akka hidhaman hin beekamnee akkasumas to’annaa jala oolanii haallii nageenya isaanii maal keessa akka jiru hin beekamne waan jiraniif jecha mootummaan dhimma isaanii ifa taasisuu qaba, jechuun gaafate – Amnestiin.
Qorataan jaarmayiicha mirga dhala namaa, kan Amnestii Internaashinaal, Fissahaa Taklee akka jedhanti ibsii Amnestii kun hanga ba’eetti lakkobsii namoota hidhamanii 5000 akka ture, amma garu dabalee gara 7000 ga’uu isaa odeeffannoon nu ga’aa jira jedhu.
Irra heedduun isaanii mana murtitti hin dhiyeeffamiin akka jiran, Kaan immoo maatii ofii arguu, nyaata ykn uffata maatii isaanii biraa fudhachuus hin dandeenye, jechuun kanneen abukaatoo isaanii waliin wal arguu hin dandeenye akka jiranis qorataan mirga namoomaa kun ibsanii jiru.
Hogganoota ABO keessaa Dr.Shuggux Galtaa, Kennasaa Ayyaanaa fi kanneen biroon hanga Sambata darbeetti eessatti akka hidhaman hin beekamu ture kan jedhan Fisseha Taklee, hangi tokko lammummaa biyya alaa waan qabaniif bakka hidhamanii jiranitti qoonsilaa biyya itti lammii ta’anii irraa tajaajiila argachuu qabu turan ykn Embaasiin isaanii isaan daw’achutu irra ture. Dhiittaa mirga namoomaa akkasii fi kanneen biroo hedduutu Jira, jechuun ibsan.
Gabaasa Amnestiin yeroo darbes ta’e amma baase kana irratti mootummaan Itiyoophiyaa qeeqa ykn yaada dhiyeessee jira.
Seera kabajsisuuf tarkaanfii mootummaan fudhatu hundumaa Amnestiin akka dhiittaa mirga namoomaatti fudhata, gabaasichii loogii irraa walaba miti, odeeffannoo irratti rakkoo madaalii eeguu qaba, haala qabatamaa biyya keessaa hubannoo keessa kan galche miti, akkasumas dogoggora qaba, jedha mootummaan Itiyoophiyaa
Qorataan Amnestii Fissahaa Taklee kanaaf deebiin kennaniin qeeqni dhiyaate tokko tokkoon kan lafa ka’amee waan hin taaneef jecha walitti qabee deebii kennuun ulfaataa dha ka jedhu ture.
Mootummaan ala, gareelee hidhatanii sosso’an irra dirqamnii kabajuu mirga dhala namaa hin jiru.Yakka ittisuuf itti gaafatamni kan jiru mootummaa dha jedhanii yakka hojjachuu fi dhiittaan mirga namoomaa waan addaa tahuu dubbatan.Kanaaf yakka hojjatameef mootummaan tarkaanfii yoo fudhate, dhiittaa miraga namoomaa hin jedhamu. Yakki yeroo hojjatamuu mootummaan yoo callisee ilaale garuu dhiittaa mirga namoomaa waan ta’uuf itti gaafatamnis izaa kan mootummaa ta’a, jedhu – Qorataan Amnestii Internaashinaal kun.
Shaashamannee, godiina Arsii, Baalee walii galaa keessatti jeeqamsa uumamee tureen namoonni ajjefamaniiru, kan jedhan qorataan kun gara gidduu galeessatti namoonni hiriira nagaa ba’an humnoota nageenyaa ka mootmmaan ajjeefamaniiru jedhu.
Namoota 177tu ajjeeafame isa jedhu mootummaa irraa fudhanne. Qorannaa ofii keenyaa kan jalqabnee ta’us yeroo gabaabaa keessatti kan xumuramuu hin ta’u jechuun kan gareen Mirga dhala namaaf falmuu Amnestii Internashnaaliif qorataa ta’an Fissahaa Taklee gaaffii waahiila keenya Afaan Amaaraa Habtaamuu Siyyum waliin gaggeessan xumuranii jiru.
Gabaasaa Guutuu Caqasaa


text:
Waan Dabaa Magaalaa Finfinnee Bulchiinsa kutaa Boolee Aanaa 15 Rakkoon Uumame.
Rakkoo Kan Uume Poooisoota Magaalaa Finfinnee Yommuu Ta’an Bakki Rakkoon Itti Uummae Mana Barumsaa Gaara Guurii Kan Afaan Oromootiin Barsiifamu Keessatti.Manni Barumsaa Kun Kan Seeraal Ala Ijaaramedha.Kanammo Kan Godhe Qindeessa Mana Barumsaa Sanati Jechuun Humni Sivilii Mana Barsumsaa Seenuun Gaafa Hoggana Mana Baarumsaa Sanaa Fuudhanii Ba’uuf Yaalan Barsiisoonni Dubbi Kana Irratti Baruun Dhowwuuf Yaalu.Yeroo Kana Poolisiin Alatti Hafe Humnaan Mooraa manager barumsa Seenuuf yaalu.waardiyya an ni dhowwate wardiyaa yeroo Reeban Baarataan arguun(Barattoota Kutaa 8ffaatu ministiriif Baarnootarra Jira) Poolisoota Dhagaan Ari’uu jalqaban.Sanumaan Ka’uun Jeequmsi Kun Haala Haama Keessa Seena. amma Qindeessa Mana Barumsaa Sanaa Butuun Bakka Itti Geeffame Hin Baraamne.barsiisoonni hedduun Reebichaan Midhamulle Namni Dhaabatee ijaan Laala Ture Ibseera.Maqaan Qindeessa Mana Barumsaa Sana #Jireenyaa_Galaanaa Jedhama.Oromoon Mirga Jiraachu Finfinnee Keessatti Dhabaa jira


text:
Nuti miseensotni ABO Shanee Gumii nannoo USA, Canada, Kenya, South Pacific, Europe jirru fi akkasummasi Waraana Bilisummaa Oromoo (WBO) sababaalee armaa gadiitti tarrifaman, haala hoogganni dhabichaa yeroo ammaa keessa jiruu fi rakkina tokkomni mooraa qabsoo yaadamee lafa irra harkifamuu laalichessee ABOn rakkoo keessa jirachuu isaa abbaa qabsichaa ummata Oromoo hubachiisuun furmaatni akka soqamu iyyanna.
1. Rakkoo hoogganoota keenya qunnamee keessa:
a. Jaal Abbaa Caalaa Laataa biyya Sweden dhaquun qubsumma gaafatuu,
b. Jaal Bultuum Biyyoo biyya Uganda irra karaa biyya Australia ti godanaa jiraatu,fi
c. Jaal Abdii Raggaasaa yeroof Shanee Gumii keessa baa’ee biyya Uganda galee jiru.
2. Rakkina yeroo ammaatti dhaaba keenya takaalanii jiraniif furmaata dhaba irra kana kaa’een hoogganottin keenya fi dhaabichii facaa’aa jira. Kunoo ammoo baalaa guudaa dhaabaa keenya irra gaa’aa jira.
3. Yeroo ibsii wal-hubannoo bara 2012 Shanee fi Qaama Cehumsaa waliin labsame nuti hundi keenya mooraan qabsoo bilisumma walii gaaluufii gammachuu keenya karaa adda addaa tiin dabarsaa ture haa taa’uu malee deebiin dhumma irra gaa’ee mooraan qabsoo waliitti qabu ottoo hin taane waaraa “Marrii” (ODF) akka bakka hin argane ture kan jedhuu lafa jala odeeffama. Haallii kun ammoo miseensoota giduttii rakkina fidee jira. Akka ilaalcha keenyaattii tokkuummaan dhugaa qabsawota Oromoo dirqii dha.
4. Akka H/D dhaabichaattii namni gaafatamaa olaanaa qabu Jaal Dawud Ibsa taa’uus kallattiin yaadachiifna. Rakkoon haalaan yaaddeessaa ta’een dhaabichii diigamaa yeroo deemaa jiruttii maal dhibdiin callisuun isaas nu ajaa’iba.
5. Akkasummasii rakkoon qabsoo keenyaa booji’e inni guudan moottumma Eretria taa’uun addaatee ummata Oromoo birattii akka beekamu qabu yaadachiifna.
5. Diinnii biyya keenya qabatee jiru ummata keenya lafa irraa dhabamsiisaa tibba jiruttii Dhaabni keenya waltajjii rakkinaa hooggona fi meseensoota taa’ee ittifufuun daddaffiin furmaata argatuu dhabuun yaadoo guuda nuti bulchee jira.
6. Yeroo ammaan tana dhabbileen Oromoo walitti dhuufani mooraa qabsoo bilisummaa jabbeessuuf tattaafataa jirantii dhaabiin keenya garuu garee offii irra darbanii laaluu hin dandanye. Kun dhaabica keessatti rakkina guudaa nutti taa’ee jira.
7. Hariiroon qabsaawotaa jidduu hafuura jaallummaa ture hafee maqaa nannootiin ija adda addaa tiin akka walii illalluu taasifamee jira. Haallii akkanaa ammoo akka hubannoo keenyaatti yaakka guuda dha.
8. Maqaa qabsoo hidhanootiin maallaqni ummata irra guuramma jiru, qabsoo bilisuummafii olluun haafee danta mataa offirra oolchuun rakkina taa’ee jira. Kanas akka ummatni keenya bekkuuf dirqama keenya taa’ee jira.
Ummatni Oromoo biyya keessa fi alaa jirtaniif qabsoo bilisummaa deggertan rakkina keenya kana hubnataan akka hooggonnoota keenya irra dhibaa gootan kabaja Oromummaan isiin gaaffanna.
Hooganootni keenyaas sagalee fi yaaddoo miseensotaa kana ijaa kabajaa qabuu fi qalbii jaalluummaan ilaltanii dhaabichii rakkoo keessa seenee dhoksuu osoo hn taanee ifattii marii miseensotaan akka furmaatnii waaraan argamuu irrattii hojjeettan kabajaa jaalluummaan isinittii iyyaanna.
Miseensoota ABO Shanee Gumii
Naannoo USA fi Canada,
Naannoo Kenya
Naannoo South Pacific
Naanno Europe
Miseensotina WBO
Injifannoo Ummata Oromoof


text:
Mudde 12,2015 Haromayaa
Barattooti Oromoo Yuuniversitii Haromyaa Keessaa Qabamanii Mana Hidhaa Haromayaa Jiran dararaa haalaan hammaataa keessa galanii waan jiraniif birmatnaa hatattamaa isaan barbaachisa.
1. Hanbisaa Lameessa dep’t vet medicine 4 years
2. Yonas Abay depn’t Food Engineering 4 years
3. Eebba Garramuu depn’t vet medicine 3 years
4. Dajanee Baqallaa depn’t Engineering 1years
5. Sanyii Baayisaa depn’t Engineering 1 years
6. Abarraa Baqallaa depn’t Engineering 1years
7. Abdisaa(Taddasaa) Dhaabaa depn’t Geography 2 years
kan jedhaman gaafa muddee 09/2015 Dormii fi daree barnoota keessa qabamaani qoonqo fi reebichaa daraara buufata poolisi dallaa keessati argamuu, mana hidhaa magaala Haramaayaa fi magalaa Harariitt reebamaa fi haala hamaan waan dararamaniif iyyanaa barbaahisa.
Itti dabalees warreen qabamanii kana qabeenya gaafa barattoonni hiriraa nagaa gaafa sadaasa 30/2015 bahameera irrati humni waraana barattoo reebuf fullee, balbala fi lookara caccabsanii turan isintu qabeenya yuunivarsitii mancaasee jechuun mana murtii magaala Harariiti argamuutti himaatamaniruu. Raagale soba immoo basaasto isaanii itti bitaaniruu..


text:
Dhukkubii KOOVIID-19 biyya Hindii muddaa kan jiru yoo ta’u mummichi ministeera biyyatti Naareendraa Moodii dhaamsa ji’aa gama raadiyoon Dilbata kaleessaa dabarsaniin akka jedhanti, ammiwwan biyyatti talaalii akka akka fudhatan akkasumas waa’ee talaalii oduu odeeffamu akka duubatti hin deebiinee gaafatan.
Magaalaan galma mootummaa Hindii Neew Deelhii keessatti torban tokkoof sochiin ugguramee ture kan silaa wiixata har’a kaafama jedhamee, akka itti fufuu beeksisuuf haasawan dhageesiisaniin kana jedhan mummichi Ministeera biyyatti.
Ministriin Fayyaa kan Hindii akka jedhutti sa’atilee darban 24 keessatti namoonni vaayrasii Koroonaan haaraa qabaman kuma 300 kuma 49 fi 691galmeeffamee jira.
Lakkoobsii kunis kanneen qabaman hundumaa hammachuu dhiisuu mala jechuun aagawoonni eeguumsa fayyaa uummataa akeekkachiisanii jiru.
Guyyaa guyyaatti namoonni kuma 300 vaayrasii Koronaan qabamu jechuun kan gabaafamaa jiru kun nuusa lakkoobsa namoota qabanii ta’u mala jechuun Gaazeexaan Neew Yoork Taaymis beeksisee jira.


text:
'Kampaanonni Itoophiyaa keessa jiran hojjettootasaanii miidhaa jiru'
Itoophiyaa keessatti kubaaniyyaawwan alaa biyyoota addunyaa garaagaraarraa seenuun hojii investimentiirratti bobba'anii jiran mirga lammiilee, eegumsa naannoofi kan hojjettootasaanii ilaalcha keessa hin galchan jedhamuun ni komatamu.
Tibbanammoo hojjettoonni Paarkii Indastirii Hawaasaa miidhaan irra ga'uun himamaa jira.
Dhaabbati oomishoota faashinii adda addaatiin beekamu PVH dameesaa Itoophiyaa keessaa qabu keessatti hojjettoota qacaree qabu ni arrabsa, miidhaas irraan ga'a, akkasumallee sa'atiittii santimii Ameerkaa 12 qofa kaffala isa jedhamurratti gaaffii Rooyitarsi Hogganaa Kubbaaniyyichaaf dhiyeessee tureen dhaabbati shaanii dhimma kanarratti qorannoo akka geggeessu ibsanii turan.
Kubbaaniyyaan PVH jedhamu kun kubbaaniyyaawwan biroo kanneen akka Toomii Hiilfiigar fi Kaalviin Kileenfaa of jalaa qaba.
PVH damee Itoophiyaatiif, kubbaaniyyaa galteewwan dhiyeessu keessa kan hojjetan hojjettoota Itoophiyaarra hacuuccaan ga'eera kan jedhu dhaabbati mirga hojjettootaaf falmu 'Worker Rights Consortium' jedhamu kan Ameerkaatti argamu saaxileera.
Dhaabbati 'Worker Rights Consortium' maal adda baase?
Dhaabbati 'Worker Rights Consortium' jedhamu dhaabbata walabaa yoo ta'u kubbaaniyyaawwan addunyaarra jiran keessatti akkaataa qabiinsa hojjettootaafi haalota bakka hojii jiran hundumaa kan qoratee ifoomsuudha.
Akka dhaabbati kun jedhutti kubbaaniyyaan PVH hojjettoota kubbaaniyyaa galtee isaaf dhiyeessu keessa hojjetan kaffaltii dabalataa malee sa'atii dabalataa hojjisiisa akkasumallee bakka hojiitti bishaan yoo dhugan mindaa isaaniirraa kuta.
Bu'aan qorannoo dhaabbata 'Worker Rights Consortium' akka mul'isutti hooggantoonni kubbaaniyyaa PVH wayita hojjettoota shamarranii qaxaran garaatti baachuu fi dhiisuu isaanii garaa isaaniirra harka kaa'uun mirkaneessuuf ni yaalu.
Komii Hojjettoota Paarkii Indastiriyaala Hawaasaa
Hojjettoota Paarkii Indastirii Hawaasaa keessa jiran irra miidhaan ga'eera oduu jedhu kana mirkaneessuuf BBCn hojjettoota paarkichaa lama dubbiseera. Shamarreen maqaanshee dhahamuu hin feene tokko paarkii Indastirii Hawaasaa keessaa warshaa huccuu omishu tokko keessa hojjechuu dubbatti.
ALI bara 2009 Yuniversitii irraa kan eebbifamte shamarreen kun hanga yuuniversitiitti dhufanii gaaffii fi deebii waliin gochuun akka warshaa kanatti qacaramte dubbatti.
''Nama garaatti baatu qofa osoo hin taane harmootiidhuma hin barbaadan. Hojiitti qacaramuuf jecha wayita qormaataa utuu daa'ima qabanii hin qabu jedhanii kan galan jiru.'' jechuudhaan hacuucaa dubartoota ulfaa fi harmootii irra ga'u dubbatti.
Hooggantooni dhiyoollee ''haalli hojii isaa namoota garaa baatanii fi harmootii ijoollee qabaniif hin mijatu'' deebii jedhu nuuf deebisu jechuun dubbatti shamarreen kun.
Dargaggeessi paarkii Indastirii Hawaasaa keessa hojjetu kan biraan nuti dubbisne mindaan isaan argatan magaalaa hawaasaa keessatti mana kiraa fi nyaata danda'ee isaan jiraachisuu waan hin dandeenyeef tuutaan walitti gurmaa'anii baasii qooddachaa akka jiraatan dubbata.
Sa'atii 24 keessatti faraqaan sa'atii saddeetiin si'a sadiif kan jiru ta'uu kan dubbatu dargaggeessi kun faraqaa halakanii daballii birrii 10 qofaan dirqamsiifamanii akka hojjetan dubbata.
Deebii hooggantootaa
Bu'aan qorannoo 'Woker Rights Concortium' erga ifa ta'ee booda dubbi himaan kubbaaniyyaa PVH gaaffiifi deebii Rooyitarsi waliin taasisaniin sarbama mirgaa kubbaaniyyaa isaanii keessatti raawwatu kamiiniyyuu adda baasanii tarkaanfii fudhachuuf hatattamaan qorannoo akka geggeessan ibsan.
Sarbama mirgaa hojjettootarra ga'e yoo jiraate tarkaanfii barbaachisaa fudhachuun ni sirreessina jechuun Wiixata darbe galgala dubbatanii turan.
Hoggantuun Korporeeshinii Paarkiiwwan Indaustirii Itoophiyaa Lalisee Namee dhimma kanarratti gaafannee turre. Isaan garuu manni hojii isaanii dhimma paarkiiwwan Indastirii fi misoomaawwan bu'uuraa irratti kan xiyyeeffatu ta'uu eeruun dhimma mirga hojjettootaa akka isaan hin ilaallanne dubbataniiru.
Daayirekatarri Sabquunnamtii Komishinii Investimantii Itoophiyaa Obbo Makonnin Haaylee gama isaaniitiin hojjettoonni paarkii Indastirii Hawaasaa keessaa hojjetan mirgi isaanii sarbameera oduun jedhu dhugaarraa kan fagaateedha jedhan.
Paarkiin Indastirii Hawaasaa banamuunsaa jiraattotaaf keessattuu dargaggoota magaalattiif carraa guddaa uumeera kan jedhan Obbo Makonnin paarkicha keessatti baayyinaan qacaramanii kan hojjetan dubartootaa fi dargaggoota jedhan. Dbartoota garaatti baatanii fi shamarran irratti hacuuccaan ni geggeeffama kan jedhu dhara ta'uu dubbatan.
Hojjettootaaf mindaa isaanii irratti dabalataan tajaajjilli geejjibaa fi nyaataa bilisaan kennamaaf kan jedhan Obbo Makannin gabaasi 'Worker Rights Consortium' dhugaa jiru kan agarsiise miti jedhan.
Manneen hojii Dhimmoota Hojjetaa fi Hawaasummaa Federaalaa fi Ummattoota Kibbaarraa dhimma kana qulqulleeffachuuf yaaliin taasifne sababa isaan argamuu hin dandeenyeef hin milkoofne.
Dhimma kanarratti Federeeshinii hojjettootaa gaafachuuf yaallus isaanis waan argamuu hin dandeenyeef hin milkoofne.
Rooyitarsis gabaasa hojjeterratti yaada mootummaa Itoophiyaa itti dabaluuf carraaqqiin inni Waajjira Ministira Muummee fi Dhaabbilee Hojjetaa fi Hawaasummaa quunnamuuf taasise utuu hin milkaa'in akka hafe ibseera.
Kubbaaniyaawaan addunyaa hedduun carraawwan akka humna namaa gatii madaalawaa, galteewwan indastirii fi kaffaltii gibiraa ilaalcha keessa galchuun fuulasaanii gara Afriikaatti deebisaniiru. Itoophiyaanis carraawwan investimentiif ta'an dhiyeessuun investeroota gara biyyaa galchuuf ni tattaafatti.
Itoophiyaan ka'umsa kaffaltii miindaa isa xiqqaa murteessitee qabaachuu baattus hojimaata mirga hojjettootaaf falmu garuu qabdi.
Kubbaaniyyaan PVH kubbaaniyyaawwan faashiniiwwan uffataa oomishuun addunyaarratti beekaman keessaa tokko yoo ta'u hojjettootasaa miiliyoona tokkotti siqaniin bara faranjootaa dabarsine kana keessa qofa galii doolaara miiliyoona 9.7 argachuu danda'eera.


text:
Magaalaa Adaamaa galama caffee keessatti mata dureelee addaa addaa irratti kan mari’ate yaa’iin idilee caffee oromiyaa saddettaffaa ka waggaa sadaffaa fi bara hojii caffee shanaffaa gabaasa hojii bara 2010 fi karoora bara hojii 2011 qaama raawwachiiftuu mootummaa naannoo Oromiyaa dhiyaate irratti mari’chuun xumuramee jira.
Pireezidaantiin Mootummaa Naannoo Oromiyaa Obbo Lammaa Magarsaa gabaasa raawwii karoora hojiiwwan gurguddoo bara bajata 2010 Caffeef dhiyeessaniiru.
Dhuma irrattis Caaffeen Oromiyaa bara hojii 2011 kan oolu qarshii Biiliyoona 63.44 raggaasisuun xumurame.


text:
Dhaloonni kun Shororkeessitoota utuu hintaane dheebotoota Bilisummaati. ABO argachuu malee meeshaan ammayyaa kamuu gadi isaan qabu hinjiru!
#Humna_Gaalaana_Uummataa Wanti dura dhaabbachuu danda’uufi duubatti deebisuu danda’uu akka hin jirree amananii fudhachuun dirqama!!
Aanaa Jimmaa Horroo
Qeerroon bilisummaa Oromoo aanaa Jimmaa Horroo akks jechaa jiru!!
Kun amna magaalaa Nuunnuu irraa ka’anii sirna awwaalcha jaal Roobsan Gannatii irratti argamuuf magaalaa Qeebbeetti adeemanii dha.
Kan sabaaf wareegame, akkanatti kabajaan gaggeeffama.
Bilisummaa ummata Oromoof!!
New Oromo Music: ABO-WBO-QEERROO Maaltu Caalaa?
Qeerroo, Gaammee fi ummanni Shaambuu kutannoon gaaffii Bilisummaa waltajjiitti gaafachaa jiru.
Kabeebsaan dallaa hin ta’u!”jecha ajiru.
Bilisummaa!!
Gaammeen Mandii seenaa Qeerroo haaromsaa jiru.
=======
Uummanni, Qeerroo fi Gaammeen Magaalaa yeroo amma kana hiriira mormii gaggeessaa jiru.
Dhaadannoon isanii BIlisumaa Oromoo ti!!


text:
Komishiniin poolisii Oromiyaa dheengadda Najjootti namoota nagaa shan irratti ajjeechaa kan raawwate ABO shanee dha jedhe.
Komishinichi namootni kunneen kan ajjeefaman harcaatuu ABO Shanee waamicha abbootii gadaa fi jaarsolii biyyaa hin simanneeni jechuun sab-quunnamtii naannichaatti himeera.
Namoota ajjeefaman keessaa sadii lammii itoophiyaa yoo tahan lama ammoo lammiilee biyya alaati.
ABOn erga abbootiin gadaa ergama hidhattoota WBO duraanii nagaan hiiksisuun kaampii leenjiitti galchuu fudhatanii eegalee quunnamtiin isaan faana jiru adda cituu ibseera.
Qaamni namoota kannneen ajjeese eenyus tahu ni balaaleffanna jedheera.