text:
21 dez. Download Antropos e Psique GUERRIERO,Silas. as Origens Do Antropos in Antropos e Psique – O Outro e · GUERRIERO,Silas. as Origens. Antropos E Psique – O Outro E Sua Subjetividade [Silas Guerreiro] on Amazon. com. *FREE* shipping on qualifying offers. A antropologia procura sempre o. Get this from a library! Antropos e psique: o outro e sua subjetividade. [Silas Guerriero; João Baptista Cintra Ribas; Kênia Kemp; Luiz Henrique Passador;.
LL”uuttiilliizzzzoo ddeellll”aassiinnoo nneellllee aattttiivviitt ssppoorrttiivvee ee ddii iinnttrraatttteenniimmeennttoo ppaalliiii, aattttiivviitt lluuddiicchhee, eecccc. DDiivviiddeerrlloo iinn oottttoo ppaarrttii ee ffoorrmmaarree ddeellllee sscchhiiaacccciiaattiinnee ddaallllaa ffoorr–mmaa aa ppiiaacceerree.
CCii cchhee ssii pprrooppoonnee qquueessttoo rreeffeerreenndduumm cceerrttaammeennttee ppoossssiibbiillee, aannzzii aammmmiicc–ccaannddoo aall ttiittoolloo ddii uunnaa ccaannzzoonnee iinn vvooggaa bbeelllloo ee ppoossssiibbiillee.
AAllll”iinn–tteerrnnoo ddeellllaa CChhiieessaa, ssuullllee ppaarreettii llaatteerraallii ddii ssiinniissttrraa ssii ppoossssoonnoo aammmmiirraarree aaffffrreesscchhii vvoo–ttiivvii, ccoommmmiissssiioonnaattii ppeerr rriicchhiieeddeerree iinntteerr–cceessssiioonnii aaii ssaannttii pprrootteettttoorrii ee ppeerr aaffffeerr–mmaarree lloo ssttaattuuss ssoocciiaallee ddii cchhii llii ccoommmmiiss–ssiioonnaavvaa.
VVeerrssoo iill vviissiitt PPeerrggaammoo ppeerr ppootteerr mmeegglliioo ccoonnoosscceerree llaa ccuullttuurraa ggrreeccaa ddii qquueell ppeerriiooddoo. EEnnoorrmmee ffuu lloo ssttuuppoorree ddeell ppoovveerroo bbiiffoollccoo, ppooiicchh nneelllliimmmmaaggiinnaarriioo ddeellllaa ssuuaa mmeennttee ccoonnffoonnddeevvaa ffeeddee ee mmaaggiiaa ee nnoonn ccaappiivvaa ppeerr qquuaallee mmoottiivvoo iill ccuurraattoo aavveessssee cchhiieessttoo llaa ccaarrttaa ppeerr ssccrriivveerree;; ee ddooppoo aavveerr ffrruuggaattoo nneellllaa ccaarrtteellllaa ddii uunn nniippoottiinnoo, ttiirr ffuuoorrii qquuaallcchhee ffoogglliioo ddii qquuaaddeerrnnoo.
II ggiioovvaannii llaattiinnii ssaappeevvaannoo bbeennee qquuaannttoo ffoossssee iimmppoorrttaannttee aalllliinneeaarrssii aaddeegguuaattaammeennttee ccoonn llee ttrraaddiizziioonnii ddeeggllii aavvii ppeerr bbeennee ccoossttrruuiirrssii uunnaa sscciiaa ssuu ccuuii ccaamm–mmiinnaarree ppeerr iill rreessttoo ddeellllaa lloorroo vviittaa, iinn mmooddoo ssaallddoo ee ccoossttrruuttttiivvoo.
QQuueesstt”uullttiimmaa pprree–ppaarraazziioonnee ppaarrttiiccoollaarrmmeennttee iinnddiiccaattaa aanncchhee ppeerr ii bbaammbbiinnii, vviissttaa llaa ffaacciilliitt ddii aassssuunnzziioonnee iinn ffoorrmmaa lliiqquuii–ddaa sstteessssoo ddoossaaggggiioo ddeeggllii aadduullttii.
GGrriilllloo ee SSaallvviinnii ssoonnoo bbeenn ccoosscciieennttii ddii ppee–ssccaarree iinnssiieemmee nneell ggrraannddee mmaarree ddeell ppooppuulliissmmoo aann–ttiieeuurrooppeeoo, ee ddii eesssseerree qquuiinnddii iinn ppaalleessee NNoonn – 12 – AAnnttrrooppooss iinn tthhee wwoorrlldd ccoonnccoorrrreennzzaa ttrraa lloorroo.
LLee iinnnnoovvaazziioonnii cchhee iill ppaaeessee ddoovvrr ssoosstteenneerree ddoovvrraannnnoo sseemmpprree ccaammmmiinnaarree aallllaa lluuccee antripos qquueessttii pprriinncciippii. LLaa ppooeessiiaa ccrreeaazziioonnee ddeellllaa mmeennttee, eesspprreessssiioonnee ddeellllaa pprroopprriiaa sseennssiibbiilliitt iinntteerriioorree, mmoottoo ddeellllaanniimmaa.
MMeennoo ccoommpprreennssiibbiillee cchhee aall ccoorroo eeuurrooccrraattiiccoo ssii aaccccooddii aanncchhee llaa LLeeggaa ddii MMaatttteeoo SSaallvviinnii, cchhee nneellllaa ssccaallaa ddeellllaannttiieeuurrooppeeiissmmoo ssoopprraa–vvaannzzaa GGrriilllloo ddii ddiieeccii ppuunnttii bbuuoonnii. GGaattttoo – 6 – AAnnttrrooppooss iinn tthhee pdique MMuussttiinnoo, iinn eeffffeettttii ssii cchhiiaammaavvaa MMooddeessttiinnoo, mmaa ttuuttttii lloo cchhiiaammaavvaannoo MMuussttiinnoo.
ZZeerroottooxx BBeettaammuunnee uunnaa pprreeppaarraazziioonnee oorriiggiinnaallee cchhee ssffrruuttttaa aappppuunnttoo llaa ssiiggnniiffiiccaattiivvaa aazziioonnee aannttiinnffiiaammmmaattoorriiaa ddeellllee CCrruucciiffeerree, iinn ggrraaddoo ddii rriidduurrrree llaa PPCCRR PPrrootteeiinnaa CC RReeaattttiivvaa ee aallttrree cciittoocchhiinnee pprrooiinnffiiaammmmaattoorriiee ee ddii aattttiivvaarree llaa ccaappaacciitt ddii ccoonn–ttrroolllloo ddeeggllii iinnqquuiinnaannttii aammbbiieennttaallii ddaa ppaarrttee ddeellll”oorrggaanniissmmoo.
OOggggii ddeellllee cciinnqquuee PPoorrttee nnee eessiissttoonnoo ssoolloo ttrree:: SSii ppoottrreebbbbee qquuiinnddii iippoottiizzzzaarree cchhee eessssoo sseerrvviissssee aadd uunn mmiinniissttrroo ppeerr aaccqquuiissiirree mmaaggggiioorree vviissiibbiilliitt ee aassssuummeerree uunnaa ppoossiizziioonnee ssuuppeerriioorree rriissppeettttoo aaggllii aallttrrii ppaarrtteecciippaannttii aall ccuullttoo TToorrnnaattoo aa RRoommaa ddiivveennnnee uunnoo pwique pprriinncciippaallii eessppoonneennttii ddeell ccoolllleeggiiuumm ppooeettaarruumm CCoorrppoorraazziioonnee ddeeii ppooeettii , ttaannttoo ddaa qntropos uunnaa cceerrttaa nnoottoorriieett ggii aattttoorrnnoo aaii ttrreenntt”aannnnii.
Antropos e Psique
AAccccaannttoo aallllee ccoommmmeeddiiee, lloo ssppeettttaattoorree llaattiinnoo ccoommiinncciiaa aadd aappppaassssiioonnaarrssii aanncchhee aallllee ttrraaggeeddiiee. AAdd aaiiuuttaarree aa nnoonn ffaarr ddiimmeennttiiccaarree aaii ggiioovvaannii iill pprroopprriioo ppaassssaattoo, ppeerr bbeenn ccoossttrruuiirree iill ffuuttuurroo, ffiigguurraannoo llee ttrraaddiizziioonnii llooccaallii. Antropos in the worldfebbraio h Download Report.
PPrriivvaa ddii eedduuccaazziioonnee ffoorrmmaallee osique ddii iissttrruuzziioonnee, ttoottaallmmeennttee aannaallffaabbeettaa, MMaarrtthhaa nnoonn rriinnuunncciiaa aa ppaarrtteecciippaarree aaggllii ssccoonnttrrii mmiilliittaarrii ccoonn ii nnaattiivvii iinnddiiaa–nnii.
IIll lloorroo rraappppoorrttoo, ttuuttttaavviiaa, aannccoorraa ooggggii ooggggeettttoo ddii ccoonnttrroovveerrssiiee:: LLaa ssuuaa ooppeerraa nnoonn ssii lliimmiittaavvaa aallllaa ccoossmmoollooggiiaa ee aallllaa ccoossmmooggoonniiaa cchhee ppeerr sseennzz”aallttrroo ddoovveevvaannoo eesssseerree llee ppaarrttii ppii ffiilloossooffiicchhee , mmaa ttooccccaavvaa aanncchhee aallttrrii aarrggoommeennttii.
OOggnnuunnoo rree nneellllaa ssuuaa ee.
Antropos in the worldfebbraio 2015 h
VViittaammiinnaa CC DDuurraannttee iill ppeerriiooddoo cchhee vvaa ddaa oorraa aa mmaarrzzoo, aallmmeennoo ffiinnoo aa cchhee nnoonn ccoommppaaiiaannoo ssuuggllii antro;os llee ggeemmmmee cchhee aann–nnuunncciiaannoo llaa ssuucccceessssiivvaa pprriimmaa–vveerraa, vvaa pprreessaa uunnaa iinntteeggrraazziioonnee ddii VViittaammiinnaa CC.
IIll cciimmiitteerroo ddii FFaavviiggnnaannaa ssoorrggee ssoopprraa uunnaannttiicchhiissssiimmaa nneeccrrooppoollii, iinnttoorrnnoo aallllaa qquuaallee ssii eesstteennddeevvaa uunnaa vvaassttaa cciitttt iippooggeeaa.
IInn ppeerriiooddii ddii ppaarrttiiccoollaarree ffrreeddddoo, xntropos, aaffffoollllaa–mmeennttoo, llaa ddoossee ppuu eesssseerree rraaddddooppppiiaattaa ppeerr ppeerriiooddii ddii ggiioorrnnii, ssoopprraattttuuttttoo psiquf ccoonnccoommiittaannzzaa ddii ppaarrttiiccoollaarree ffrreeddddoo oo ddii ppiicccchhii eeppiiddeemmiiccii.
LLoo sstteessssoo ddiissccoorrssoo ddii rriidduuzziioonnee ssii aapppplliiccaa aa ssooggggeettttii cchhee aabbbbiiaannoo ggii ssuuppeerraattoo ii aannnnii ddii eett.
CCaarroo ppaaddrree, iioo ssoonn ffaattttoo ccooss, mmaa ssoonnoo uunn bbuuoonn ccrriissttiiaannoo aanncchhee ssee ttuu ppeennssii cchhee iioo ssiiaa uunn ppoovveerroo ddiiaavvoolloo;; mmii bbaassttaattoo ccaappiirree iill ttuuoo bbuuoonn ccuuoorree ppeerr ddiissttiinngguueerree llaa bbeenneeddiizziioonnee ddaa uunniinniieezziioonnee. NNeeii lluunngghhii ppeerrccoorrssii ddeevvoonnoo eesssseerree pprreevviissttee aallccuunnee ssoossttee ppeerr antrpos uunnoo ssttrreessss eecccceessssiivvoo aaggllii aanniimmaallii.
LLee iinnnnoovvaazziioonnii ee iill nneeoo–PPrreessiiddeennttee nnoonn uussaa iill tteerrmmiinnee rriiffoorrmmee, ttaannttoo ccaarroo aall ssuuoo pprreeddeecceessssoorree ddoovvrraannnnoo sseemmpprree mmuuoovveerrssii nneell ssoollccoo ddii qquueessttii pprriinnccppii iinnddeerrooggaabbiillii. MMaa SSiirr DDrraakkee aavveevvaa ffaattttoo ssaappeerree cchhee, ppeerr iill mmoommeennttoo, nnoonn eerraa ppeerr nnuullllaa iinntteennzziioonnaattoo aa llaasscciiaarree iill sseeggggiioo ppii aallttoo ddeellllaa BBCCEE.
QQuuaallssiivvoogglliiaa uuoommoo, iinn ccaassaa ssuuaa, ssii ccoonnssiiddeerraa uunn rree.
Antropos e Psique – [PDF Document]
IIppooggeeii ddii FFaavviiggnnaannaa OOllttrree aallllee qquueessttiioonnii ddii oorrddiinnee ssttiilliissttiiccoo, llaa ggrraannddee iinn–nnoovvaazziioonnee aappppoorrttaattaa ddaa AAnnaassssiimmaannddrroo rriissiieeddee nneell–llaavveerr ;sique ll nnoonn ggii iinn uunn qquuaallccoossaa ddii mmaatteerriiaallee eedd eemmppiirriiccaammeennttee ccoonnssttaattaabbii– llee aall ppaarrii ddeellllaaccqquuaa ddii TTaalleettee, bbeennss uunnaa rreeaalltt ssoopprraasseennssii bbiillee,ffoorrssee iinn bbaassee aall rraaggiioo– nnaammeennttoo cchhee ll nnoonn ppuu eesssseerree uunnaa ssoollaa ddeellllee eennttiitt vviissiibbiillii, mmaa ppiiuuttttoo– ssttoo uunn qquuaallccoossaa ddaa ccuuii ttuuttttee ssccaattuurriissccaannoo.
AApprrii iill lliibbrroo, ffaa llee pprreegghhiieerree, ccoossppaarrggii iill ccoorrppoo mmaallaattoo ddii qquueessttaa bbeessttiiaa cchhee iill ffrruuttttoo ddeeii mmiieeii sstteennttii ee ddeell llaavvoorroo ddii ttaannttii ggiioorrnnii. DDii qquuii iill ssuuoo iinnttiimmoo lleeggaammee ccoonn iinnddiiccaa llee aannttiicchhee ffeessttee pprrooppiizziiaattoorriiee iinn oonnoorree ddeellllee ddiivviinniitt eelllleenniicchhee, ccoonn pprroobbaabbiillee rriiffeerriimmeennttoo aaii ccuullttii ddiioonniissiiaaccii.
MMaa, iinn qquueell ccaassoo, ii ppaarrttiittii eeuurroo–ddiippeennddeennttii oo uussaa–ddiippeennddeennttii ddoovvrraannnnoo aammmmeetttteerree eesspplliicciittaa–mmeennttee qquueelllloo cchhee ttuuttttii ssaannnnoo mmaa cchhee ii ppoolliittiiccii ffaannnnoo ffiinnttaa ddii nnoonn ssaappeerree:: CChhii mmoo–ssttrraa aammiicciizziiaa aa ttuuttttii, nnoonn aammiiccoo ddii nneessssuunnoo. AAnncchhee qquueessttoo ttiippoo ddii ccrrooccee rriissccoonnttrraattaa antrpos aallttrree ggrroottttee ddii FFaavviiggnnaannaa.
NNeeii ccaassii ddii ssoovvrraappppeessoo ddoovvuuttoo aa eecccceessssiivvoo ccoonnssuummoo ddii aalliimmeennttii ddeevvee pprroovvvveeddeerree aadd uunn ccoonnttrroolllloo qquuoottiiddiiaannoo cchhee ppeerrmmeettttaa uunnaa rreeggiimmaazziioonnee ddeellllaa ddiieettaa. LLaa zzoonnaa aarrcchheeoollooggiiccaa ddii ccoonnttrraaddaa SSaann NNiiccoollaa, ssiittaa aa ppooccaa ddiissttaannzzaa ddaall ppaaeessee ddii FFaavviiggnnaannaa, ccoommpprreennddee nnuummeerroossii iippooggeeii ccoonn rriilleevvaannzzee ssttoorriiccoo–aarrcchheeoollooggiicchhee cchhee vvaannnnoo ddaallllaa pprreeiissttoorriiaa ffiinnoo aaii nnoossttrrii ggiioorrnnii.
II ccaarraatttteerrii ddii qquueessttuullttiimmaa ssoonnoo llaattiinnii mmaa iimm–ppoossssiibbiillee eeffffeettttuuaarree uunn eessaammee ppaalleeooggrraaffiiccoo ccoommppaarraa–ttiivvoo iinn qquuaannttoo lleeppiiggrraaffee uunn uunniiccuumm iinn uunn ccoonntteessttoo iissoollaattoo ee ddii ssccaarrssoo rriilliieevvoo ccuullttuurraallee.


c: text/html

text:
Mootummaan Ameerikaa ‘Yukreen weeraruufi Filannoo Ameerikaa keessa harka naqachuu’ sababaa jedhuun Raashiyaa irra qoqqobbii kaayee ture.
Haa ta’u malee Chaayinaan qoqqobbii Ameerikaan Raashiyaa irra keette kana cabsuudhaan, dhiheenya kana Jeettii waraanaa 10 fi Ittisa misaa’elaa S-400 jedhamu Raashiyaa irraa kan bitte yoo tahu, Kanuma hordofuun Ameerikaan kaampaaniiwwan Chaayinaa kan meeshaa waraanaa oomishuudhaan beekkamanii fi qondaaltota tikaa 33 kanneen bittaa meeshaa waraanaa kana raawwachiisan irra qoqqobbii cimaa keettee jirti.
Turkiyaa fi Indiyaan Ittisa misaa’elaa S-400 jedhamu kana bitachuudhaaf Raashiyaa waliin waliigaltee kan xumuran yoo tahu, qoqqobbiin Ameerikaan Moskoo irra keette kun walii galtee kana kan danqe tahuu gabaasni Aljaziiraa ni addeessa.
Chaayinaan Juma’aa har’aa ibsa baasteen, Ameerikaan qoqqobbii kana hatattamaan yoo kan hin kaasne tahe, tarkaanfii cimaa fudhachuun haloo kan baatu tahuu akeekkachiiste. Raashiyaan gama isiitiin Ameerikaan gabaa meeshaa waraanaa keessaa nu baasuudhaaf yaalaa jirti, kun ammoo “ibiddaan taphachuudha” jette.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Kan umuriin waggaa 22 lammiin Israa’el Aayaa Naamiih sambata darbe naannoo qilleensi isaa ho’u Affaar Daloliin utuu daawwataa jirtuu garee waliin ture irraa adda baatee dhabamuun ishee erga beekamee guyyaa tokko booda duutee argamte.
Ayaan barattoota injineriingiif kan qoophaa’e leenjii baatii tokkoo irratti hirmaachuuf jecha gara Meqeleetti imalte. Leenjiin sun erga xumudramee booda lammiiwwan Isra’el ja’aa fi kan Itiyoophiyaa lama waliin Affaartti kan argamu hara volkaanoo Ert’alee fi naannoo daloliin daawachuuf gamasitti imalan.
Itti aanaa itti gaafatamaan waajjira aadaa fi tuurizimii naannoo Affaar obbo Ahmed Abdulqadir du’uu isheef sasbabaan ho’a hamaa naannoo sanaaf dheebuu ta’uu mala jechuu dhaan qorannaan Dr. erga xumramee booda ifa ta’a jedhan.
Raayyaa ittisa biyyaa dabalatee angawoonni naga eegumsaa barbaacha ishee irratti erga hirmaatanii booda reeffi ishee dilbata darbe argamuu obbo Ahimed ibsaniiru.


text:
Geggeessaa reeffa artisti Haacaaluu Hundeessaa irratti kanneen qabaman hoogganoonni KFO Obbo Jawaar Mohammed, Obbo Baqqalaa Garbaa fi Obbo Hamzaa Booranaa kaleessa mana-murtii dhihaatanii, beellamni ka biraan mana-murtiin kennameefii jira. Dhimma kana adda-baafachuuf Abukaatoo fi maatiilee isaanii irraa dhimma kana adda-baafachuuf quunnamuu yaalleyyuu, haga ammaatti kan argamme – Haadha warraa
Obbo Baqqalaa Garbaa Aadde Hannaa Raggaa ti.
Obbo Baqqalaan Kaleessa Adoolessa 2 mana murtiitti dhiyaatanii himannaan irratti dhiyaachuu ka dubbata aadde Hannaan ibsanii Manni isaanii sakatta’amuullee himanii jiran. Adoolessa 6tti beelllamni ka biraan kennameef jedhu. Ijoolleen isaanii Bontuu Baqqalaa fi Saamuel Baqqalaa waliin hidhamuu dubbanii jiru. Obbo Baqqalaa attamiin akka qabaman ibsuu dhaan eegalu aadde Haannaan. Gabaasaa guutuu caqasaa.


text:
Hoogganoonni diina walii turan kan Sudaan Kibbaa wal waaansa waggootii ja’aaf biyyattii addunyaa irraa haaraa taate mancaase xumuraan ga’anii mootummaa waliinii uummachuuf walii galtee irra ga’an.
Prezidaant Saalvaa Kiir fi hoogganaan garee mormituu Riyaak Machaar walii galtee kana kan labsan har’a magaalaa galma mootummaa Jubaa keessatti.
Prezidaant Kiir akka jedhanitti jimaata dhuftu Machaariin itti aanaa prezidaantii isaanii gochuun muudanii sambata immoo sirnaan mootummaa haaraa uumuuf kan jiran ta’uu beeksisan. Garen lamaan Fulbaana bara 2018 guyyaa kana walii galtee akka mallatteessan walii galanii turan.
Aangoo qooddannaa irratti wal loluun Kiir fi Machaar gidduu wal waraansa lubbuu uummata kuma dhibba hedduutti laka’amuu baduu akkasumas kanneen miliyoonaan laka’aman biyyattii keessaa akka baqataniif sababaa ta’e.


text:
Dubbii Iimaana Diigu-kutaa 10.2
Kutaa darbe keessatti jiraachu malaykotaa mormuun iimaana akka diigu ilaalle jirra. Ammas, itti fufuun jiraachu jinni mormuun wanta iimaana diigu akka ta’e ni ilaalla.
Jinni ilaalchisee immoo Qur’aanni kabajamaa fi hadiisa keessatti sunnaan Nabiyyii bal’innaan haala isaanii dubbatanii jiru. Waa’ee garee jinniitii fi Qur’aana dhageefachu isaanii Qur’aana keessatti suuran (boqonnaa) guutuun dhufee jira. Suuratu Al-Jinn keessatti Qur’aana dhageefachu jinni bal’innaan ni dubbata. Rabbiin olta’aan ni jedha:
Jedhi, [Yaa Muhammad] “Jinnii irraa gareen wayii, [Qur’aana] dhageefatanii ergasii ‘Qur’aanaa ajaa’ibaa dhageenye’ akka jedhan gara kiyyatti buufame jira.” Suuratu Al-Jinn 72:1
Ibn Baxxah ni jedha: “Namni [jiraachu] jinni mormee, inni Rabbiitti kan kafare, aayaata Isaa waakkatuu fi kitaaba Isaa kijibsiisuudha.” (Al-Ibaanatu Sughraa fuula 213=gabaabbinnaan)
Qurxubiin ni jedha: “Ogeenyi fayyaa fi falaasfota irraa gareen kaafirootaa Rabbii olta’aa irratti kijibuun jinni mormanii jiru. Qur’aanaa fi sunnaan isaan irratti deebisu.” (Tafsiiru Qurxubii-19/6)
Ibn Taymiyaan ni jedha: “Jiraachun jinni Kitaaba Rabbiitiin, sunnah Ergamaa Isaatiin sallallahu aleyh wassallam fi wali galtee salafa ummataa fi iimaamota isaanitiin kan mirkanaa’edha. Haaluma kanaan, jinniin qaama nama keessa seenun wali galtee ahli Sunnah wal jama’aatin kan mirkanaa’edha.” (Majmuu’al fataawaa 24/276)
Al-Uluusi ni jedha: “Akkuma hin dhokanne, jinni dhabamsiisuun kufrii ifa baheedha.” (Ruuhul Ma’aani 29/72)
Akkasumas, malaaykotaa fi jinni mormuun kitaabban bu’anitti amanuu diiga. Kitaabbanitti amanuun wanta isaan keessa jiru mirkaneessu fi dhugoomsu of keessatti qabata. Malaaykotaa fi jinnii mormuun aayaata (keeyyattoota) Rabbii kijibsiisu fi waakkachuudha. Kanaafu, mirkaneessu fi dhugoomsu kana diiga. Kana irraa kan ka’e, Rabbiin olta’aan namoota keeyyata Isaa morman adabbii nama salphisuu fi ibidda Jahannam keessatti yeroo hundaaf turuun isaanitti dhaadate (zaate) jira. Rabbiin subhaanahu wa ta’aalaa ni jedha:
“Dhugumatti, kanneen keeyyattoota Keenya kijibsiisanii fi isaan irraa of tuulan, balbaloonni samii isaaniif hin banaman, hanga gaalli qaawwa lilmoo keessa seentutti Jannata hin seenan. Akka kanatti yakkamtoota mindeessina.” Suuratu Al-A’araaf 7:40
Gaalli qaawwa lilmootin gonkumaa seenu hin dandeessu. Kanaafu, namoonni keeyyattoota Rabbii kijibsisanii fi isaan hordofuu irraa of tuulan gonkumaa Jannata seenu hin danda’an.
Inumaa keeyyattoota Rabbii kan kijibsiisu kaafirota malee hin jiru. Akkuma Rabbiin tabaraka wa ta’aalaa jedhe:
“Kaafiroota malee keeyyattoota Keenya kan mormu hin jiru.” Suuratu Al-Ankabuut 29:47
(B)-Ulamaa’onni nama malaaykota ykn jinni morme ykn malaykotatti qoosee fi gadi xiqqeesse ykn arrabse akka kafaru irratti wali galanii jiru.
Qaadi Iyaad ni jedha: Murtiin nama nabiyyoota Rabbii hafanii fi malaykota Isaa arrabse fi isaan gadi xiqqeesse, ykn wanta isaan fidan keessatti isaan kijibsiise ykn isaan mormee fi waakkate, murtii Nabiyyii keenyaati sallallahu aleyh wassallam…” (Ash-Shafaa 2/1097)
Nama kitaaba Rabbii irraa aayata takka morme akka kafaru irratti wali galanii, nama aayatota baay’ee jiraachu malaaykotaa fi jinni mirkaneessan mormee hoo haalli isaa akkam ta’a jette yaaddaa?
Jiraachuun malaykota (aleyhum salaam) Qur’aana fi sunnan mirkanaa’e, wali galtee Muslimootatinis kan mirkanaa’edha. Akkuma kana jiraachuun jinniis kan mirkanaa’edha.
Ibn Hazm ni jedha: “Malaykoonni haqa akka ta’an, Jibriili fi Miikaa’iil malaykoota fi Ergamtoota Rabbii olta’aa akka ta’an, Rabbii olta’aa biratti kan dhiyeefamanii fi gurguddaa akka ta’an irratti wali galanii jiru. Akkasumas, malaykoonni hundi mu’mintoota akka ta’anii fi jinninis haqa (jiraachun isaanii haqa) akka ta’e irratti wali galanii jiru.” (Maraatibul Ijmaa’I fuula 174)
Ibn Hazm, Muslimoonni, Kiristaanonni, majuusonni, saabi’onni fi yahudoonni irra hedduun jiraachu jinni irratti akka wali galan ni dubbata. (Ilaali Al-Fasl 5/112)
Ibn Taymiyaan ni jedha: “Malaykota fi jinni mirkaneessun ilmaan Aadam keessatti wali gala kan ta’eedha. Ummattota garii irraa kan kophatti baye malee eenyullee kana hin mormine. Kanaafi, ummanni nabiyyoota kijibsiisan akkana jedhan: “Rabbiin osoo fedhee malaaykota buusa.” (Al-Mu’minuun 23:24) Inumaa ummanni Nuuh, Aad, Samuud fi ummata Fira’awna gahuutti malaaykota hin morman. Ummanni Nuuh ni jedhan: “Kuni akkuma keessan ilma namaa malee waan biraati miti. Isin irratti of caalchisu barbaada. Rabbiin osoo fedhee malaaykota buusa.” (Suuratu Al-Mu’minuun 23:24)… Ummattoota keessaa ummanni mormii wali gala mormu hin jiru. Kana mormuun garii isaanii qofa keessatti argama. Fakkeenyaf kan akka nama falaasafu, beekumsa waan hin qabneef morma.” (An-Nubuwaat fuula 21-22=gabaabbinnaan)
Bakka biraattis ni jedha: “Akkuma dirqamaan beekkamu, Ergamtoonni malaaykotaa fi Jinnii beeksisanii jiru. Isaan kan dubbatanii fi ofiin dhaabbataniidha.”
Hanga akkana jedhutti: “Namni jiraachu jinnii fi sheyxaana, dhiibbaa isaanii morme…, akka walii galte warra amantiitti fi harka caalaa falaasfotatti kijibsiisaa ta’a. Nama arguun ykn oduu dhugaatin dhimmoota kanniin beeke biratti kijibni isaa beekkamaadha.” (As-Safdiyyah-1/192-193)
(C)– Malaykotatti amanuun akka isaan kabajan nama taasisa. Isaan gabroota kabajamoodha. Wanta Rabbiin itti ajaje keessatti Isa hin faallessan, wanta itti ajajaman ni hojjatu. Halkanii guyyaa Rabbiin qulqulleessu, ni faarsu, hin hifatan. Kanaafi, isaan arrabsuu fi isaanitti qoosuun isaan kabajuu waliin bakka tokkotti waliin hin ta’u.
(D)-Malaaykotatti amanuun akka isaan jaallatan namarraa barbaada. Isaan arrabsuun immoo isaan jibbuu fi diina isaanitti ta’uu irraa kan ka’eedha. Isaan jibbuu fi diina itti ta’uun isaanitti amanuu diiga. Akkuma Rabbiin olta’aan jedhe:
“Namni Rabbiif, malaaykota Isaatiif, Ergamtoota Isaatiif, Jibriili fi Miikaa’ilaf diina ta’e, dhugumatti, Rabbiin kaafirotaaf diina.” Suuratu Al-Baqarah 2:98
Tafsiira aayah tanaa ilaalchise wanta Baydaawi jedhe keessaa: “…. Malaaykotaa fi Ergamtootatti diina ta’uun kufriidha.” (Tafsiiru Baydaawi-1/72) Gabaabamutti, jiraachu malaaykota ykn jinni mormuu fi kijibsiisuun ykn malaaykota arrabsuun, gadi xiqqeessuun, itti qoosu fi diina itti ta’uun wanta iimaana diigu keessaa tokkoodha. Sababni isaas, kuni aayata Qur’aanaa fi hadiisa sahiih kijibsiisuudha. Waa’ee malaaykota fi jinni ilaalchise wanta Qur’aanaa fi hadiisa sahiih keessatti dhufe hundatti amanuun dirqama. Namni kanatti yoo hin amaniin iimaanni isaa ni diiggamaa jechuudha.
Madda:
“Nawaaqidul Iimaani al-qawliyah wal amalayah” fuula 211-218 Abdulaziz bin Muhammad


text:
Lammiwwan Yukreen kanneen Wal waraansa biyya isaanii keessaa dheessuun daangaa biyya ollaa taate Poolaand dhaqqabaa jiran,wiixata har’a lakkobsaan hedduu ta’uun ibsamee jira.
Kanneen dheessan kun lakkobsii isaanii Dilbata kaleessaa Miliyoona tokkoo fi tuqaa shan ga’u Tokkummaa motummootaatti, Komishinarri olaanaan kan waa’ee baqattootaa Filiippoo Graandee ibsanii jiru.
Kiyeev biyyonni gama dhiyaa ugguura Raashaa irra ka’an akka jabeessan akkasumas, meeshaa waraanaa dabalataan akka Yukreeniif kennan gaafata yeroo jirtu kanatti, Kanneen gara Poolaanditti qajeelaa jiran Miliyoona tokko akka caaluuf jiru ni eegama jedhan.
Hawaasnii Yukreen kanneen Poolaand keessa jiraatan gara Miliyoona 1.5 ta’uun lakkoobsaan kutaa sana keessatti guddaa akkasumas, biyyattiin bakka itti dheessan gudditti ta’u agarsiisa.Kana malees lammiwwan Yukreen kanneen baqataa jiran, nagaa isaaniif jecha, sloovaak, Hangaarii fi Romaaniyaa gama kaabaa seenaa jiru.
Mootummonni naannoo, jaarmayoonni kan mootummaa hin ta’iin (NGO) n akkasumas kaampaanileen dhunfaa gargaarsa bifa qindaa’een Yukreen keessa haala itti seenuu dand’auu caalaatti gaggeessuuf akka danda’anti, poolaand karoora baasaa jirti.


text:
Dhiifamni nagayaa fi tasgabbii nama gonfachiisa
Nama walitti mufatan, takkaa isaaf irra darbuun takkaa immoo haqa ofii irraa fudhachuun rakkoo uumame furuun ni danda’ama. Walitti dhufanii rakkoo furuuf tattafaachu dhiisanii keessatti gungumuu fi gadoo kuufachun ammoo nama miidha. Kanaafu, mariidhaan rakkoo uumame furuun karaa gadoo fi yaada badaa ittiin ofirraa oofaniidha. Rabbiin subhaanahu wa ta’aalaa ni jedha:
(فَٱتَّقُوا۟ ٱللَّهَ وَأَصۡلِحُوا۟ ذَاتَ بَیۡنِكُمۡۖ وَأَطِیعُوا۟ ٱللَّهَ وَرَسُولَهُۥۤ إِن كُنتُم مُّؤۡمِنِینَ)
Rabbiin sodaadhaa, wanta jidduu keessan jiru tolchaa (fooyyessaa). Mu’mintoota yoo taatan, Rabbii fi Ergamaa Isaatiif ajajamaa.” Suuratu Al-Anfaal 8:1
Dabalataanis Wanta badduu wanta gaariin deebisuun jaalala akka uumu fi gadoo akka balleessu Qur’aana keessatti haala kanaan arganna:
وَلَا تَسْتَوِي الْحَسَنَةُ وَلَا السَّيِّئَةُ ۚ ادْفَعْ بِالَّتِي هِيَ أَحْسَنُ فَإِذَا الَّذِي بَيْنَكَ وَبَيْنَهُ عَدَاوَةٌ كَأَنَّهُ وَلِيٌّ حَمِيمٌ
“Hojiin gaarii fi hamtuun wal hin qixxaa’an. [Wanta baddu] toltuu tan taateen deebisi. Yeroo san nama jidduu keeti fi isaa diinummaan jiru akka jaalalloo firaa ta’uu [argita].” (Suuratu Fussilat 41:34)


text:
Weerarri vaayrasii Koronaa Yunaaytis Isteetes fi addunyaa irratti hammaataa yeroo jiru kanatti ogeessonni eegumsa fayyaa tajaajiila kennuu itti fufanii jiru.
Kanneen dhukkubsattoota vaayrasii koronaa gargaaraa ituu jiranii ofii vaayrasichaan qabamanis ta'e du'an akka jiran gabaafamaa jira.
Doktooroota Oromoo hospitaaloota Amerikaa keessumaa naannoo Chikaagottti dhukkubsattoota wal'anaaturan keessaa Dr Ibraahim Amee Elemoo tokko.
Namoota vaayrasii koronaan qabaman gargaaruun maal akka fakkaatu ibsuu.
Gabaasa Guutuu Caqasaa


text:
Markazni Al Rayyaan kan mooraa masjida Hamzaa keessatti ijaarame, Ijaarsi xumurame guyyaa boruu october 13,2019 iddoo Ulamaa’onni gurguddoon biyya keenyaa argamaniitti ni eebbifama jedhamee eeggama.
Markazni kun jalqabiin isaa wiirtuu hifzii Qur’aanaa yoo tahu, yeroo ammaa tajaajila dabalata hedduu hawaasa magaalattii fi naannawa saaniif keennuuf kan karoorfate tahuu odeeyfannoon ni addeessa.
Tajajila Markazni Al Rayyaan keennuuf karoorfate jidduu
1. Kalwaa Hifzii Qur’aanaa
2. Barnoota Akkaadaamii 1-8
3. Barnoota amantaa 1-9
4. Iddoo jireenya ijoollee Aytaamaa fi iddoo nyaataa (kaafteeriyaa)
5. Kilinika jalqabaa aytaamotni itti yaalaman
5. Laabratorii Komputaraa fi yaalii saayinsii
6. Dirree taphaa fi Ispoortii
7. Oolmaa Daa’immanii (daa’imman barumsa amantaa fi saayinsiin qaru) of keessatti kan hammatu tahuu gabaafame.
NUURALHUDAA
Soora Qalbii Muslimaa


text:
Kanneen Waashingtan Diisii naannawa ishee jiraatan lammiwwan hidda dhalata Itiyoophiyaa dhiittaan mirga namoomaa magaalaa Gondar keessatti hordoftoota amantii Islaamaa irratti geggeessamaa jiru akka dhaabatu gaafatanii jiran.
Dhaadannoolee adda addaa qabachuudhaan Embaasii Itiyoophiyaa as magaalaa Waashington Diisii jiru fuul-duratti kanneen hiriiran lammiwwan hidda dhalataa Itiyoophiyaa kun, hordoftoota amantii Islaamaa dhiittaa mirga namoomaa sanaan miidhamaniif murtiin haqaa fi hirphi akka kennamullee gaafatan.
Kanneen gochaalee badii raaw’atan mana-murtiitti akka dhihaatanii fi magaalattiin gara nageenyaatti akka deebitu fedhiii isaanii tahuullee, kan achitti argamuun hiriiricha hordofaa ture Habtaamuu Siyyuma gabaasee jir


text:
Ibsaa Jireenyaa-Lakk.1
Barreefamoota gaggabaaboo Fesbuuki Jireenya Badhaatu irraa walitti funaanun kunoo mata duree “Ibsaa Jireenyaa” jedhu jalatti isaaniif dhiyaate. Barreefamni kuni kan ji’a Gurraandhala (February) 2018 irraa kan fudhatameedha. In sha Allah gara fuunduraattis haaluma kanaan itti fufna.
“Garuu isaan amananii fi hojii gaggaarii dalagan isaaniif mindaa addaan hin cinnetu jira. ” Suuratu At-Tiin 95:6 Namoonni dhugaan amanuun ergasii hojii gaggaarii hojjatan addunyaa fi aakhiratti mindaan isaanii guddaadha. Addunyaa tana keessatti sakiinaa (tasgabbii) qalbii argatu. Aakhiratti immoo qananii Jannataa addaan hin cinnetu isaaniif jira
Girdoon (maggaarajaan) Nifaaqaa yommuu Saaqamu-Lakk.1
Nifaaqa jechuun kufrii fi waan badaa of keessatti dhoksuun Islaama fi waan gaarii ifatti mul’isuudha. Namni wanta akkanaa hojjatu munaafiqa jedhama. Nifaaqni dhibee garmalee badaa nama miidhu fi adabbii hamatti nama geessudha. Adabbiin munaafiqa darkul asfal (sadarkaa ibidda Jahannam keessaa isa jalaatti seena). Kanaafu, kana yommuu ilaalan nifaaqni garmalee nama sodaachisu kan qabuudha. Kanaafi, sahaabonni garmalee nifaaqa sodaatu. Umar (Rabbiin isarraa haa jaallatu), “Rasuulli galmee munaafiqota keessatti way maqaa kiyya eeranii (kaasanii)?” jechuun Huzeeyfa gaafataa ture. Kuni hangam nifaaqni badaa akka ta’e agarsiisa. Nutis dhibeen kuni maal akka ta’ee fi namni dhibee kanaan qabame maal akka fakkaatu dabare dabareen ilaaluf ni yaalla. Tarii namni dhibee kana ofirratti hin beeku. Mallatoolee fi miidhaa dhibee kanaa beeksisuun, dhibee kanarraa akka baraaraman sababa ta’uufi danda’a. Gara nifaaqatti seenun dura ramaddii namootaa Islaama himatanii mee haa ilaallu. Akka barreessan kitaaba “Zaahiratu nifaaqi wa khabaa’isul munaafiqana fii taarik” jedhutti, “Namoota Islaama himatan bakka saditti qoodun ni danda’ama. Isaaniis:
1.Nama hundeen isaa imaana irratti gadi dhaabbate fi imaanni onnee seene. Kuni Musliima mu’mina nama ta’eedha. Ammas kunniin bakka saditti qoodamu. Muhsiin (Rabbiin akka waan arguutti nama Rabbiin gabbaru), abraar (hojii gaggaarii baay’ee kan hojjatu), muttaquun (wanta irraa dhoowwaman kan dhiisanii fi wanta itti ajajaman kan hojjatan.)
2. Nama Islaamatti hidhatu– hawaasni, maatiin, hiriyyaan Musliima waan ta’aniif innillee Musliima ta’uudha. Kuni imaanni qalbii isaa sirritti kan seene miti. Yeroo qormaanni itti bu’u, takkaa Islaama gadi furuun murtaddii (duubatti kan deebi’u) ta’a, takkaa uffata Islaama uffachuun keessan munaafiqa ta’a, takkaa immoo Imaanni isaa ni dabala
3. Munaafiqa- keessan kufrii dhoksee alaan Islaama nama agarsiisudha. In sha Allah itti fufa…. Kitaaba wabii “Zaahiratu nifaaqi wa khabaa’isul munaafiqana fii taarik” 1/ fuula25-45 By Abdurahman Hasan Habankat Madiniyy-
Girdoon Nifaaqaa yommuu saaqamu-lakk. 2
Torbaan darbee waa’ee nifaaqa kaasne turre. Yaadachisaaf nifaaqa jechuun kufrii fi sharrii dhoksuun Islaama fi keyrii agarsiisu ykn himachuudha. Namni kana hojjatu munaafiqa jedhama. Tolee, kufrii jechuun maal jechuudhaa? Akka lugaa Arabiffaatti kufrii jechuun wanta tokko haguugu ykn dhoksuudha. Akka shari’aatti immoo kufrii jechuun Rabbitti, Ergamtoota Isaatti fi harkaanota imaanaa hafanitti amanuu diduu fi fudhachuu dhisuudha. Namni kufrii hojjatu kaafira kan jedhameef dhugaa fi ragaalee ifa bahan waan dhoksuufi ykn fudhachuu diduufi. Kanaafu, munaafiqni kufrii fi sharrii dhoksuun arrabaan Islaama fi keyrii himata ykn qaamoleen ibaadaa hojjata. Bakka nifaaqni itti madde irratti hundaa’un ramaddiin Munaafiqootaa afuri: 1.Munaafiqoota amantii biraa irraa gara Islaamaa seenan. Fkn, yaahuda fi nasaaraa 2.Munaafiqota Musliimota dhugaa turanii ergasii Islaamaa irraa dhoksaan duubatti deebi’anii fi duubatti deebi’u isaanii ifatti kan hin baasne. Kufrii of keessatti dhoksuun zaahiraan (gubbaan) Islaama agarsiisu. 3.Munaafiqota maatiin ykn naannoon isaanii muslimoota waan ta’aniif qofa isaaniis Islaamatti hidhatan. Garuu iraada (fedhii cimaa) isaanitiin Islaama keessa hin seenne. Faaydan addunyaa isaanii tan guuttamtu Islaama gubbaan yoo agarsiisaniidha. Kufrii yoo labsan faayda addunya nan dhaba jechuun yaadu. Sababa isaan qalbii isaanii keessatti hundewwan Islaamaa muraasa ykn hunda isaatti kafaraniif munaafiqota jedhamu. 4. Munaafiqoota naannoo ykn maatii irraa nifaaqa dhaalan. Madda: Zaahirul Nifaaqi wa khabaa’isul munaafiqiin fii taarikh-1/fuula 45-57, Abdurahmaan Hasan Madiniyy
Adeemsa jireenya keessatti milkaa’uu fi wayittu bahuuf osoo tattaafattu gufuun baay’een si qunnama. Gufuuwwan san keessaa NAMOOTA IJJANNOO kee laamshessaniidha. Namoonni gariin karaa kaminiyyuu namoonni biroo akka isaan caalan hin barbaadan. Nama isaan caaluuf tattaafatu yommuu argan gufuu adda addaa isa/ishii fuunduratti darbu. Gufuun guddaan isaan darban gufuu jechootati. Sihii hojii gaarii hojjatu yommuu argan, jechoota isaanitiin ijjannoo kee laamshessuuf tattaafatu. Fakkeenyaf, “Kuni eessa gahuuf akkanatti hojjataa?” jedhu. Ammas dogongora sirra barbaadun ifatti baasu. Si hamatu. Eeti yeroo kanatti ijannoon kee ni laamshaya. Kanaafu furmaanni isaa maalii?
1. Isaan irraa garagaluu– Jechoota isaanitiin sammuu dhukkubsu dhiisu 2. Dhuma (bu’aa) hojii hojjachaa jirtuu ilaalu– namoonni yeroo baay’ee ijjannoo namaa kan laamshessaniif jalqaba hojii irratti bu’aa quubsaa fi milkaa’inna guddaa waan hin argineef. Dhumarratti yommuu milkaa’innaa guddaa argan afaan qabatu. Kanaafu, jalqaba daandii milkaa’innaa irratti namoonni wanta fedhan yoo jedhan, “Milkaa’inna guddaa fuundura keenya jiru” ilaalun gara fuundura socho’u qabna. Hojii barreefama kana yommuu jalqabu, namoonni, “hojii hin qabdu wantuma argite maaliif caarta.” naan jedhan baay’eedha. 3. Isaaniif irra darbuu, obsuu, diinummaa uumuu dhiisu fi tola isaaniif oolu. Hojii badaa isaanii hojii gaariin deebisuu. Qur’aana keessatti:”Hojiin gaarii fi hamtuun wal hin qixxaa’an. [Wanta baddu] ishii toltuu taaten deebisi. Yeroo san inni gidduu keetii fi gidduu isaa dinummaan jiru akka jaalalloo firaa ta’uu [argita]. (Suuratu Fussilat 41:34)
«Warroota Aayaata (Keeyyattoota Qur’aanaa, mallatoolee, ragaalee) Rabbii kijibsiisan irraa hin ta’in; hoongoftoota (kasaartota) irraa taatati.» Al-Qur’aan 10:95 Akkuma yeroo darbee jenne Aayaatni bakka lamatti qoodamu. Isaaniis; Kawniyyi fi shari’iyyi. Kawniyyi yommuu jennuu wantoota Rabbiin uumedha. Kanneen akka samii, dachii, aduu, ji’a, urjiilee, ilma namaa fi kkf. Ammas mu’jizaa (raajii) Ergamtootaf Rabbiin kenne kan of keessatti hammatuudha. Shari’iyyi yommuu jennuu immoo Kitaabban Rabbiin buusedha. Fakkeenyaf, kan akka Qur’aana. Aayatooni kunniin gara Tokkichummaa Rabbitti akeeku. Rabbitti akka amanan namoota waamu. Namni yoo aayatota kanniinitti kafare, Rabbitti ni kafaraa jechuun. Namni kafaree immoo addunyaa aakhiratti ni hoonga’a.
“Isaan toltuu hojjataniif [mindaa] gaarii fi dabalataatu jira. Gurraachinnii fi salphinni homaatu fuula isaanii hin haguugu. Isaan sun warra Jannataati. Isaan ishee keessatti hafoodha.
Isaan hamtuu hojjatanis mindaan hamtuu fakkaattuma isheetin ta’a. Salphinni isaan haguuga. Rabbiin irraa wanti isaan tiiksu isaaniif hin jiru. Fuulli isaanii akka waan kutaa halkan dukkanaa’a irraa ta’een haguuggamee fakkaata. Isaan suni warra ibiddaati. Isaan ishee keessatti hafoodha.” (Suuratu Yuunus 10:26-27)
Suuraa Qur’aanaa biraa keessatti; “Fuulli gariin guyyaa san (Guyyaa Qiyaamaa) ni ifu. Kan kolfan, kan gammaddaniidha. Fuulli gariin immoo guyyaa san dhukkeetu irra jira. Gurraachinni isaan haguuga. Isaan sun warra Rabbitti kafaranii, balleessaa guddaa hojjataniidha.” Al-Qur’aan, suuratu Abasa 80:38-42 Rabbiin warroota fuulli isaanii ifuu, kolfuu fi gammaduu keessaa nu haa taasisu. Jannata yommuu argan fuulli isaanii garmalee ifa. Kolfaa fi gammachuun guuttamu. Warroonni kafaranii badii guddaa hojjatan immoo salphinni qalbii isaanii haguuga. Salphinni kuni fuula isaanii irraa mul’ata. Fuulli isaanii irra dhukkeen kan jiruu fi gurraachinnaan kan haguuggameedha. Rabbiin kanarraa nu baraaru.


text:
Naannoo Oromiyaa Godina Shawaa Kaabaa Aanaa Warra Jaarsoo keessatti, Kibxata dheengaddaa ijoolleen isaanii humnoota naga-eegumsaa Mootummaatiin ajjeesamuu, maatii keessaa hagi tokko dubbatan. Humnootni naga-eegumsaa bakka "Shaneen jiru beektu, shanee wajjin hidhata qabdu" jedhanii ijoollee isaanii ajjeesuullee dubbatani maatii keessaa.
Hanga yoonaa reeffi ijoollee isaanii kaasamee akka hin awwaalamne itti dabaluun ibsanii jiru. Dhimma kanarratti, Bulchaa Aanaarraa kaasee hamma Federaalaatti anga'oota jiran irraa deebii argachuuf yaaliin taasisne ammaaf hin milkoofne. Tsahaay Daamxoo tu Finfinnee irraa gabaase.


text:
Baaroo Tumsaa
Baaroo Tumsaa
(1942-1977) sabboonaa Oromoo fi qabsaawa mirga namummaa ti. Baaron kabajamuu mirga Oromootif falmaa kan ture yoo ta'u qabsoorratti lubbuunsaa dabarte.
Seenaa Isaa[gulaali | lakkaddaa gulaali]
Baaroo Tumsaa bara 1942 Lixa Oromiyaa godina Wallagga Lixaa naannoo Gimbii ganda karkarroo jedhamtu keessatti abbaasaa obbo Tumsaa Silgaa fi harmeesaa aadde Naasisee Ciratoo jedhaman irraa dhalate.
Abbaansaa fi harmeensaa walitti aansuun du’aan irraa adda baanaan Baaroon obbolootasaa lamaan Raaheel fi Nagaasaa Tumsaa wajjin mana duwwaa keessatti hafe. Yeroo sanatti obboleessi isaa obbo Guddinaa Tumsaa hojiidhaan magaalaa Naqamtee keessa jiraachaa waan turaniif, qophummaa obboleessasaanii jibbuudhaan dhaqanii bakka jiraatan magaalaa Naqamteetti isa fidan.
Barnoota Isaa[gulaali | lakkaddaa gulaali]
Baaroon barumsa isaa sadarkaa tokkoffaa fi lammafaa achuma magaalaa Naqamteetti erga xumuree booda, barumsasaa sadarkaa olaanaammoo kolleejjii Waldaa Makaana Yesuus Bishooftuutti argamurraa xumure. Itti aansuudhaan Yuunivarsiitii Finfinnee seenudhaan barnoota faarmaasiistiin digirii jalqabaa bara 1966tti fudhate. Itti fuufuudhaan utuu hinturiin yunivarsiitichumarraa seeraan digiriisaa jaaalqabaa fudhate. Baaroon egaa turtiisaa yunivarsiitii keessatti barattoota jijjiirama barbaadanii wajjin waliigaluudhaan sochii cimaa taasisaa ture. Barattoota kutannoodhaan saba isaaniif qabsaa’aa turanis sadarkaa garaagaraatti ijaaraa ture. Ijoolleen Oromoo muummee barnoota addaa addaarratti ramadamtee akka biyyaasheef hojjechuu qabduttillee gurmeessaa ture. Bara 1964-1965 waldaa Yunivarsiitii kolleejjii Finfinnee irratti pirezidaantii ta’uudhaan hojjete. Bara 1966 immoo waldaa waliigaltee Yuunivarsiitii Finfinneerratti barreessaa ta’uudhan hojachaa ture.
Qabsoo Keessa Seenuusaa[gulaali | lakkaddaa gulaali]
Baroota kana keessatti baay’inni barattoota Oromoo yuunivarsiitii keessatti haa xiqqaatuyyuu malee, warruma jiran kanaa wajjin wal arguudhaan mirga uummata Oromoo kabachiisuurratti maree taasisaa tureera. Wal’aansoon barattoota yuunivarsiitiin jalqabame kun utuu hinturiin ifatti ba’uudhaan namoota hedduu sochooseera. Sochiin kunis kana qofaaf utuu hintaane, uummanni Oromoo akka inni mirgasaaf falmatuuf karaa baaseera. Baaroon itti fufuudhaan namoota paarlaamaa keessa hojjetanii wajjin wal argee mariyachuun warra akka Maammoo Mazammirfaa wajjin ta’uun Waldaa wal-gargaarsa Maccaa fi Tuulamaa keessatti mormii fiyuudalizimii baadiyyaa keessattis baballisuun sochii mormii bara 1966 keessa turerratti haala mijeessuun shoora olaanaa taphatera.
Finfinneefi magaalota kanbiroo keessatti yaada ‘lafti qoteebulaaf’ jedhu irratti dargaggoota hedduu gurmeessuudhaan bittaan warra nafxanyootaa akka gabaabbatu taasisuuratti gumaacha guddaa taasiseera. Wallaansoon bara 1966 ka’e kun duula guddina waliin jedhu uumee keessumaayyuu naannoo Oromiyaa keessatti fudhatama argateera. Fudhatama argachuusaatiif sababnisaa Baaroo ture. Baaron goota humna dargaggootaa ijaaruun sirna Nafxanyootaa barbadeessuuf kutatee ka’e ture.
Baaroon bara 1966 barnootasaa erga xumuree booda biiroo eegumsa fayyaatti miindefamee hojjechuu jalqabe. Waajjira kana keessa amma turetti loogii bara dheeraaf mana hojii sana keessaa ture qorachuudhaan qajeelfama ture sana jijjiiree namoota hedduudhaaf bu’aa ta’eera. Sobdootaafi warreen malaamaltummaadhaan jiraatanis qaanessaa tureera.
Haalli Baaro ofi garee hojjetootaa kanaa namoonni itti hintolin Baaroo hojiirraa ariyani. Miindaasaarra ariyatamuun cinatti akka shororkeessituu addaatti fudhatamee tureera. Haata’u malee dabni irratti raawwate kun Baaroon wallaansoosaatti akkanni cimu isa taasise malee dugda duubatti isa hindeebifne. Yeroo mara mootummaan bara sanaa Oromoorratti miidhaa dhoksaa waan taasisuuf, akka sabni Oromoo walitti dhufanii mariyatan waan hinbarbadneef Waldaan Maccaafi Tuulamaa akka cufamu taasisaniiru. Kun kan isa gaddisiise Baaroon ummanni Oromoo bakka maree akka hindhabneef Waldaa Dhaaba Dhidheessaa jedhu uume. Mul’anni Baaroo keessaa finiinaa ture sun boqonnaa waan isaaf hinlaanneef yoo isaan karaa tokko cufan inni ammoo karaa biraan mala dhaha malee sodaachisiifamuu mootummaa kanaaf goota hinjilbeenfanne ture. Faayidaalee yeroo qabsoo bilisummaa Oromoof jedhee dhabes homaa tokkottuu hin lakkoofne.
Baaroo Tumsaa bara 1964 aadde Warqinash Bultoo wajjin bultii ijaarrate. Aadde Warqinash Bultoo biyya Eertiraa keessatti dirqama loltummaarra utuu jirtuu bara 1982 loltoota amanamoo Mangistuu Haayilamaariyaamiin ajjeefamte. Aadde Warqinash Bultoo obboleettii jeneraal Demisee Bultoo yoo taatu, abbaanshii obbo Bultoo Ejersaammoo Waldaa Maccaafi Tuulamaa keessatti miseensa turani. Cidhi Baaroo Tumsaa Oromoota sadarkaa hojii adda addaarra bakka adda addaarra jiran hundaa biratti haala ho’aadhaan waan kabajameef, diina biratti akka sochii siyaasaatti fudhatamee isaan sodaachisaa ture.
Barruu amma ammaatti saba Oromoo hedduu biratti akka gaariitti dubbifamuu fi jaallatamu The Oromos voice against tyranny document 1971 jedhamu garee hojjetootasaa wajjin namoota hedduu bira akka ga’u taasiseera. Barreeffamni kun gara Amaariffaattillee hiikamee dubbifamaa ture. Kan inni barruu kana raabsaa tureefimmoo waan Waldaan maccaafi Tuulamaa cufameef Oromoota jajjabeessuuf qofaa utuu hintaane, baroota dheeraadhaaf cunqursaafi dabaa saba Oromoorra ga’aa ture barruun kun of keessatti waan qabatee jirtuufidha. Dararfamaafi cunqursaa tureef jiru saba Oromoo ittiin bariisuuf jedheetu. Baaroon bara 1972tti Afaan Oromoo akka qubee laatiiniin barreeffamuuf Hayilee Fidaa wajjin qo’atee yeroodhaaf garuu gaazeexaan Bariisaa qubee saabaatiin akka maxxanfamu taasisaniiru. Garuu utuu hinturiin mootummaan Dargii itti inaafuudhaan fuudhee ministeera beeksisaa jala galche.
Har'a gaazeexaan Bariisaa faayidaa siyaasaatiif jedhamee kan qophaa'u malee faayidaa eenyummaa saba Oromootiif jedhee miti. Baay’inaan waa’ee eenyummaa Oromoo irrattis kan hojjetaa jiru miti. Maqaa kana qabatee gaazexaan bahaa jiru garuu ammayyuu biyya Oromiyaa keessa jira. Qubee Afaan Oromoo har’a sabni Oromoo itti fayyadamu Baaroo Tumsaa fi Hayilee Fidaafaatu bara lubbuun jiran qopheessani. Bara 1973 qabsoon Oromoo akka inni sadarkaa olaanaarra ga’uuf kaayyoo balla’aa baasuudhaan Wiirtuu Qaama Qindoominaa dhaaba jedhu hundeesseera. Kunis immoo turee dhaaba Adda Bilisummaa Oromoo jedhutti jijjiirameera.
Bara 1974 daba mootummaan Hayila Sillaaseefi jaleensaa uummaatarratti geessisaa turan qaamni qoratu hundaa’e. Kana keessattis Baaroon miseensa ta’ee akka hojjetu erga taasifameen booda namoota Oromoo hinta’iniin rakkoo keessa galafamuuf tureera. Garuu rakkoo isaan Baaroorratti qopheessan kana namoota miseensa Dargii turaniin karaatti hafeera. Baaroon dhaabbata siyaasaa bara sana keessatti hundeeffaman hunda dhiisee saba bara mootummaa Haayila Sillaasee cunqrsaan irra ga’aa ture hundaa kan ofitti haammatu dhaaba Wala’ansoo saba balla’a cunqursamoota Itoophiyaa ‘Ye Itoophiyaa ciqunooch abiyootawwii Tigil’ jedhu hundeesse. Dhaabni kunis saba Oromoofi sabaafi sablammoota cunqurfamoota byyattii kan of-keessatti haammate ture. Isaan booda Dargiin yeroo jabaachaa deemu of-tuulummaasaa dabalaa deemuun dhaaba ‘EMALEDHI” jdhaman diiguutti kaanaan Oromoonni baay’een gara qabsootti seenuu jalqaban.
Du'a Isaa[gulaali | lakkaddaa gulaali]
Bara 1974tti hundaa’ee baha Oromiyaa keessatti soch’aa kan ture Addi Bilisummaa Oromoo qabsaa’ota hedduu horachuu danda’ee ture. Baaroonis qabsoo kanatti seenuudhaan gara bahaatti deemee geggeessummaan hojjetaa utuu jiruu bara 1977tti lubbuunsaa darbe. Duutii Baaroo umurii gabaabaafi akka tasaa dhaaba Adda Bilisummaa Oromoofi uummata Oromoo akka malee naasiseera; miidheeras. Dargaggeessi umurii waggaa 35tti ajjeeffame kun bara hundumaa godaannisa hindagatamne saba Oromoo irratti maxxansee jira.
Akkaataa du’asaa ilaalchisee saba Oromootiif odeeffannoon hinkennamne. Haata’u malee, du’a Baaroo booda namoonni yeroo sana turan geggeessummaarratti dandeettii dhabuu qofaa utuu hintaane, ejjennoo dhabuusaaniirraan kan ka’e dhaaba saaniitiifis ta’e uummata saaniitiif ta’uu dadhabuudhaan ummata qaanessanii jiru. Kaayyoo innii fi kan isa fakkaatan itti wareegamaniif xiyyeeffannoo guddaan hinkennamne. Barreessitoonni tokko tokkorratti akka jedhanitti, Baaroo kan ajjeese loltuu WBO kan sammuunsaa fayyaa hinturre tokkoonii jedhu.


text:
Waraana Itoophiyaa fi Eritaan bara 1990 nama kuma hedduutti itti dhuamtee kumii hedduutti daangaa irraa baqate.
Dubbii waldhabaan jirtu sun nagumaan faluu wayyaa jedha ibsi ADWUI.
“Itoophiyaa fi Eritaan ummata aadaa, seenaa fi dhiigana tokkoti faaydaa ummataa kanaatiif jedhanii mootummaan Itoophiyaa fala araaraa Aljeeriyaa Aljeeristtii mallatteessanii fi dubbii koomishiini daangaa Itoophiyaa fi Eritaa mure Itoophiyaan gama ufiitiin cufaa ya fudhattee tanumaan hojjachuu feetillee,” jedha ibsii ADWUIn baafate.
Tana maleellee koreen ADWUI dhaabbilee mootummaa jala jiran warshaalee, telekominikeeshiin,xuyyuura Itoophiyaa faallee akka dhaabbileen dhuunfaa bulchan tolchuuf fala baasan.


text:
Ministriin dhimma alaa Yunaayitid Istaates embaasilee fi qoonsilaan Ameerikaa guutummaa addunyaa keessa jiran viisaa ennaa kennan qorannaa kan kana duraattii adda ta’e akka geggeessan gaafate.
Qajeelfamni ministrii dhimma alaa kun embaasilee fi qonsiilaawwan hariiroo shororkeessotaa ykn naannolee IS to’ate keessa turan jedhanii namoota shakkaman ennaa isaan visa Ameerikaa gaafatan caasaa hawaasaa isaan fayyadamaa turan akka qoratan ajaja.
Qajeelfamni ministriin dhimma alaa Ameerikaa Reks Tileersen ergan kun embaasileen visaan erga gaafatamee booda qaamni qorannaa itti dabalaa isa barbaachisu kamiin akka ta’e adda baasuuf ulaagaa barbaachisu murteessuu fi koree naga eegumsaa fi basaasaa akka hundeessan gaafatan.
Namoonni viisaa gaafatan waan irraa barbaachisu kan guutan yoo ta’e illee ulaagaan jedhame kan isaan ilaallatu taanaan qorannaan itti dabalaa geggeessame viisaa dhorkamuu malu.
Qajeelfamni kun prezidaant Traamp ennaa duula filannoo waadaa seenaniin lammiiwwan biyya alaa gara US dhufan irratti qorannaa cimaan akka geggeessamu kan dubbataniif ragaa dha.
Baatii bitootessa 10 qabee hanga 14 yeroo jiran gidduu keebiliiwwan ergaman akka agarsiisanitti angawoonni embaasilee, utuu visa hin kennin dura lakkoobsi namoota isaan nageenya Ameerikaaf sodaachisoo dha jedhanii qoratan dabaluu beeksisee jira.
Amnestii Internaashinaal ministriin dhimma alaa US qajeelfamoota kana ifa akka taasisu gaafatee jira. Qajeelfamni sun biyya itti dhalatanii fi amantii irratti hundaa’uu loogiin akka geggeessamu eeyama kan kennuu jedhee jira.


text:
Korri hundeessa Waldaa Ilmaan Kuush Naannoo Sumaalee, magaalaa Jigjigaa keessatti Dilbata dabre kana deemsisamee jira. Walitti dhufeenya soboota hidda Kuush cimsuun waldhabdee sabaa fi sablammoota Itoophiyaa hambisu dha jedhan hoogganoonnii fi miseensonni waldichaa.
Kaayyoon waldaa kanaa saboota hortee Kuush aadaa, afaan, seenaa fi duudhaa isaanii wal-barsiisuu fi walitt-fiduun tokkummaa isaanii cimsuudhaa cinatti dinagdeen akka walitti hidhatan hidhatan taasisuuf akka tahe hundessan waldicha Sheek Kamaal Oliyyi Aliyyi yaada Sagalee Ameerikaaf kennaniin ibsanii jiran.
Gabaasaa guutuu caqasaa.


text:
Eebla 10/2014(TOI) – Ogeeyyii Fayyaa kuma kudhaniif mana jireenyaa ijaaree kennuuf qophiin barbaachisu taasifamaa jiraachuu Ministeerri Fayyaa beeksise.
Ministeerichi manneen jireenya kana ijaaree ogeeyyii fayyaaf kennuuf haala dandeesisu irratti Waldaa dhuunfaa Goojjoo Biriij Hawusiing jedhamu waliin mari’ateera.
Deetaan ministira Fayyaa doktar Ayyalee Tashoomee akka jedhaniitti gaaffiin mana jireenyaa ogeeyyii fayyaa biyyaatti kan yeroo dheeraa turedha.
Sagantaan ijaarsa manaa kun rakkoo mana jireenya ogeeyyii fayyaa kan furuufi gaaffii isaanii kan bara dheeraa kan deebisu ta’uus himaniiru.
Sagantaa kanaan qusaanna xiqqaan ogeeyyiin fayyaaf mana jireenyaa ijaaruun abbootii manaa kan taaasisuufi fayyadamoo akka ta’an kan taasisudha jedhaniiru.
Waldaa dhuunfaa Goojjo biriij haawusitti hoji geggeessan olaanaa Alimaawu Gaarii gama isaaniin akka jedhanitti, ijaarsi manneenii kun gatii madaalawaafi sadarkaa tekinolojiin ijaarsa manaa yeroo ammaa irra jiruun mana ammaayyaatu ijaarama jedhaniiru.
Haaluma kanaan dhaabbitichi manneen jireenyaa kuma 100 magaalaa Finfinneetti ijaaruuf karoorse keessaa manneen jireenyaa kuma 10 ogeeyyii fayyaaf waggaa shan keessaatti ijaaree xumuruuf karoorsuu himaniiru.
Karoorri kunis akka waliigalaatti rakkoo mana jireenya magaalicha keessa jiru salphisuu keessaatti gahee kan qabu ta’uu himaniiru.


text:
Hogganaan walda akirstaanaa kaatoliikii Poop Fraansiis Presidaantii Raashaa vilaadimiir putiin wal arguudhaaf gaafii dhiheesaniif akka deebi ihin arganne dubbachhuun isaanii beekameeraa.
Poop Fraansiis ,Erga Raashaan yukreeniin weerartee Torban sadii boodaa karaa dipiloomaatotaa Vaatikaaniin pezidaantii Raashaa wajjin walarganii akkaataa walwraansa dhaabuu irrati ihaasa’uudhaaf gaafatanus amma ammaatti debii akka hin argganne, baruulee biyyaa Itaaliitti maxxanfumu Kuriyeer Deelaa seeraa jedhahmuu wajjin gaaffi fi deebii taasisaniin ibsaniiru.
Poop Fraansiis gaaffii fi deebii kana keesaatii ,vilaadimiir Putiin Caamsaa 9,2022 waraanaa xumuruudhaaf akka karoorfatan Muumee ministiraa biyyaa Hangaarii Viiktor Orbaan irraa dhagauu isaanii akka ibsan gabasameraa. Caamsaan9 bara 1945 guyyaa Raashaan Umnoottan Naazi iirratti injifannoo dhumaa galmeesitee ta’ee beekamaa.
Yemoo Raashaan Yuukireen irraattit waraanaa jalqabdee Poop Fraansisi Embaasii mootummaa Raashaa isa magaalaa Room keessatti Argamu dhaquun isaanii ni yaadatama.


text:
Browsing Tag
Poolisii Federaalaa
Daarektoreetii to'annoo yakkaa Komishiinii Poolisii Federaalaatti, dameen balaa tiraafikaa fi raaga haala tiraafikaa kennu!-->…
Mootummaan “Jawaar Muhammad fi warri isa waliin ture hoggantoota…
Poolisiin Federaalaa ibsa galgala har’aa baaseen, Awwaalcha Artist Haacaaluu Hundeessaan wal qabatee yaalii ajjeechaa hoggantoota…
Poolisiin Federaalaa daandiiwwan guutuu Oromiyaa keessatti cufaman…
Hiriira magaalota naannoo Oromiyaa heddutti gaggeeffamaa jiru ilaalchisee Poolisiin Federaalaa ibsa kan baase yoo tahu, ,…
Poolisiin Federaalaa maallaqa biyyoota alaa Dolaara miiliyoona 2 ol seeraan…
Komishiina Poolisii Federaalaatti Itti aanaan Daayrektra qorannoo yakka Faayinaansii Komandar Taaddasa Ayalewu FBC’f akka himetti,…
Qondaaltonni mootummaa malaamaltummaan shakkaman heddu too’anna jala…
Poolisiin Federaalaa qondaaltota mootummaa 60 ol malaamaltummaan shakkaman too'annaa jala kan oolche tahuu gabaafame. Hanga…
Walitti bu’iinsa Poolisoota Federaalaa jiddutti uumameen lubbuun namaa…
Magaalaa Finfinnee naannoo Wolloo Safar jedhamutti walitti bu'iinsa poolisoota federaalaa jiddutti muudateen, poolisoonni 2 yoo…
Poolisiin Federaalaa Nannoo Somaalee keessatti jeequmsa ji’a dabre ka’een…
Hogganaan Poolisii Federaalaa Komishinar Zeeynuu Jamaal ibsa guyyaa hardhaa kenneen, Jeequmsa ji’a darbe Adoleessa 27/2010…
Obbo Zeeynuu Jamaal Komishiinara Poolisii Federaalaa tahuun mudame.
Dhiheenya kana Komishiinara Poolisii Federaalaa tahuun kan muudamee ture Obbo Yareed Zarihuun sabaaba dhibeetiin aangoo irra turuu…


text:
Hongeen hamaan yeroo ammaa Gaanfa Afrikaa mancaasaa jiru Somaaliyaa baay’ee miidhee jira. Uummata biyyattii miliyoona 15 keessaa kanneen walakkaa tahan rakkoo ka sadarkaa wabii nyaataa hin qabneerra jiran. Jaarmayaaleen gargaarsaa akka jedhanitti lammiwwan Somaaliyaa kuma dhibbootaan lakkaawaman beelaan haga lubbbuu dhabuu gahaa jiran. Ijoolleen hanqina nyaata madaalawaan akka du’aa jiran gabaasamee jira.
Giddu-gala bayyanachiisaa daa’imman nyaata madaalawaa dhanuun rakkatanii ka jaarmayaa kan mootummaa hin ta’iin Akshiin Ageenist Hangar(Action Against Hunger) jedhamun geggeessamu keessatti dubartoota mooraalee buqqaatotaa handaara magaalaa Moqdishoo keessa jiraatan tu itti tajaajilama.
Kanneen keessaa Faadumoo Maadii, kutaa Beey ka Somaaliyaa gama Kibbaatti argamu keessatti ijoolleen ishee sadii hanqina nyaata madaalawaatiin eega dhumanii booda manaa fi qe’ee ishee dhiistee gara sanatti baqatte. Yeroo ammaa ijoollee ishee lubbuun hafan waliin mooraa buqqaatotaa keessa jiraatti.Hongeen dhufuu isaa dura beeladoota qabna turre. Lafa qotannee miidhaan irraa oomishannu qabna turre. Garuu, hongee tu takkaatti sana hunda nu jalaa barbadeesse. Hanqina nyaata madaalawaatiin ijoollee sadii tu na jalaa dhume. Kan ani baadhee jirus sababaa hongeetiin rakkoo nyaata madaalawaa hamaadhaan gidiramaa jirti, jetti Faadumoon.
Dubartoota ijoollee irra-jireessi waggaa shanii gadii kanneen hanqina nyaata madaalawaa hamaadhaan gidiraman baatan tu hospitaalota guutee jira. Maatiilee balaa hongee sana jalaa bu’aaf kutaalee Somaaliyaa adda addaa irraa baqatan iddoon isaan akka bakka abdii tokkittii ilaalan Moqdishoo dha.
Jaarmayaaleen gargaarsaa akka jedhanitti, mootummaan Somaaliyaa rakkoo hongee fi rakkoo madaalawaa kana furuuf dandeettii isaa hin qabu. Gargaarsi dabalataa hin argamu tahaan ijoolleedhaaf haala amma jiru caalaa dukkanaawaa tahuuf deema.


text:
Jeneevaa keessatti marii sadarkaa ol aanaa dhimma hongee gaanfa Afriikaa irratti geggessameen Yunaayitid Isteetis doolaara miliyoona $200 ol itti dabaaa naannoo gaanfa Afriikaaf kan kennitu ta’uu beeksistee jirti. Deggersi kunis hongee hamaa ilaalchisee fedhii namoomaaf deebii kennuu baqqattootaa fi kanneen biyya ofii keessatti qe’ee irraa buqqa’an akkasumas kanneen naannoo walitti bu’iinsaa keessa jiran gargaaruuf oola.
Erga yeroo bajataa bara 2022 qabee Yunaayitid Isteetis gargaarsa namoomaa naannoo sanaaf kan oolu doolaara miliyoona $361 gumaachistee jirti.
Deggersi uummata Ameerikaa kun michoonni sadarkaa addunyaa, nyaata madaalamaa dhiyeessuu, tajaajila eegumsa fayyaa, dhyeessii bishaan qulqulluu, qulqullina naannoo eegsisuu walumaa ggala jireenya namaa deggeruu dabalatee fedhii namoomaa naannoo sanaa guutuuf akka ta’uu dubbi hinaan ministrii dhimma alaa Ned Price ibsa kennaniin beeksisaniiru.


text:
Tafsiira Suuratu Yuusuf-Kutaa 5
Shira Dubbii Mi’aawan Haguuggame
Dhugumatti, yommuu namni tokko miidhaa namarraan gahuu barbaadu, tooftaalee adda addaatti fayyadama. Tooftaalee sanniin keessaa tokko dubbii isaa mi’eessudha. Yuusufin irra miidhaa dhaqqabsiisuuf tooftaalee obboleeyyan isaa itti fayyadaman beekuun, dhara nama miidhaa nurraan gahuuf deemu jalaa akka baraaramnuuf nu gargaara. Mee tooftaalee kana haa ilaallu:
“Ni jedhan, ‘Yaa abbaa keenya! Maaliif Yuusufin irratti nu hin amannee? Dhugumatti nuti warra tola isaaf yaadudha. Boru nu waliin ergi, haa bashannanu, haa taphatu. Dhugumatti nuti isa eegna.’” Suuratu Yuusuf 12:11-12
Obboleeyyan erga Yuusuf biiritti gatuu irratti wali galanii booda isa fudhatuuf karaa abbaa isaanii ittiin amansiisan soqan (barbaadan):
1ffaa-Waqqasuu-Tarii Ya’quub (aleyh salaam) dhara isaanii irraa ykn namoota biroo irraa rakkoon isa qunnama jedhee waan sodaatuuf hoolota tiiksuuf ykn dorgommiif Yuusuf obboleeyyan isaa waliin akka bahu hin hayyamne. Yuusufin ilaalchisee akka obboleeyyan isaa hin amanne ifa hin godhu. Garuu haalli isaa akka haala nama isaan hin amanneeti. Kanaaf, obboleeyyan Yuusuf Ya’quubin waqqasuuf Yuusufin ilaalchisee maaliif nu hin amannee? Jechuun gaafatan.
2ffaa–Shakkii oofu fi tasgabbeessu– Yuusufin irra wanti badaan karaa lamaan irra gahu danda’a:
A-obboleeyyan isaa irraa, B-Jeedala irraa. Ya’quub (aleyh salaam) shakkii fi sodaa isaa kana akkana jechuun ibsee:
“Ni jedhe: Isa fuutanii deemuun na gaddisiisa, isin quba kan hin qabne taatanii osoo jirtanuu jeedalli (yeeyyin) isa nyaatti jedhee sodaadha.” Suuratu Yuusuf 12:13
Ya’quub karaa lamaan kanaan Yuusufin irra wanti badaan gahuu danda’a jedhee waan shakkeef, obboleeyyan Yuusuf shakkii fi sodaa Ya’quub oofuuf carraaqan. Shakkii karaa jalqabaa akkana jechuun oofan: “Dhugumatti nuti warra tola isaaf yaadudha.” Kana jechuun nuti waan badaa isatti hin yaannu, garuu waan gaarii isaaf yaanna. Kuni obboleeyyan isaa irraa miidhaa Yuusufin irra gahu akka hin shakkine tasgabbeessa.
Shakkii karaa lammataa oofuuf immoo: “Dhugumatti nuti isa eegna.” jedhan. Kana jechuun wanta ati sodaattuuf hundarraa nuti isa ni eegna. Akkasumas, jeedalli akka hin nyaanne akkana jechuun jabeessan:
Ni jedhan, “Nuti garee ciccimoo taanee osoo jirru jeedalli yoo isa nyaatte, dhugumatti nuti yoosan kasaartota taana.” Suuratu Yuusuf 12:14 (Namoota kheeyrin homaatu keessa hin jirre taana.)
3ffaa–Faayda Yuusuf argatuu itti himuu-Obboleeyyan isaa shira isaanii haguugun, wanti Yuusufin of waliin akka deemaniin isaan taasisee, faayda inni argatu akka ta’e abbaatti himuu barbaadan. Akkana jedhan: “Boru nu waliin ergi, haa bashannanu, haa taphatu.” Kana jechuun boru yommuu hoolota tiiksuuf deemnu akka taphatuu fi gammaduuf nu waliin ergi.
Dubbiin isaanii gubbarraa dhugaa haa fakkaatu malee, keessan kijibdoota ta’uun shira isaanii galmaan gahuuf tooftaa kanatti fayyadaman. Namni kijibaan miidhaa namarraan gahuuf deemus tooftatama akkanaatti fayyadama. Akkasi miti ree? Jalqaba “Osoo ani akkana ta’ee jiru maaliif na hin amanne. Dhugumatti, ani nama akkanaati…” namaan jedha. Ergasii itti aanse, sodaa fi shakkii namarraa oofun nama tasgabbeessuuf carraaqa. Dhumarratti faayda namni argatu namatti odeessa.
Ya’quub garmalee haa shakkuu fi sodaatu malee, karaa sadan kanaan amansiifamuun Yuusufin isaan waliin ni erge. Isaaniis shira isaanii galmaan gahuuf karaatti bahan:
“Yommuu isa fuudhanii deemanii fi hundee eelaa keessa isa gochuuf irratti wali-galan, [wanta irratti wali-galan hojii irra oolchan]. ‘Osoo isaan hin beekin dhugumatti hojii isaanii kana isaanitti ni himta.’ jechuun isatti beeksifne.” Suuratu Yuusuf 12:15
Kana jechuun yommuu abbaan isaanii isaaniif hayyamee Yuusufin fuudhanii deemanii fi hundee eelaa keessatti isa gatuuf marxifatan (jala muranii murteessan), wanta jedhan hojii irra oolchan (eelatti isa darban). Ergasii Rabbiin Yuusufiif mararfachuun haala rakkisaa kana keessatti akkana jechuun isatti beeksise: ‘Osoo isaan hin beekin dhugumatti hojii isaanii kana isaanitti ni himta.’ Kana jechuun osoo isaan ati obboleessa isaanii ta’uu hin beekin wanta isaan sitti dalagan kana gara fuunduraatti isaanitti himta.[1]
Kuni wanta dhugaan argameedha. Yuusuf biyya Misra keessatti erga ministeera ta’ee booda obboleeyyan isaa qamadii safarachuuf achi dhaqan. Ministeerri biyyatti obboleessa isaanii akka ta’e hin beekan. Ministeera biyyatti erga ta’ee booda Yuusuf wanta isaan isatti hojjatan kaasun obboleessa isaanii akka ta’e haala kanaan isaanitti hime:
[Yuusuf] ni jedhe: Wallaaltoota taatanii osoo jirtanuu wanta Yuusufii fi obboleessa isaatti hojjattan beektanii? “[Obboleeyyan isaa] ni jedhan: dhugumatti ati Yuusufi? Innis, “Ani Yuusufi, kuni obboleessa kiyya. Dhugumatti Rabbiin tola nurratti oolee jira. Dhugumatti, namni obsee fi Rabbiin sodaate, Rabbiin mindaa warra toltuu hojjatanii hin balleessu.” Suuratu Yuusuf 12:89-90
Yuusuf eela dukkanaa’aa keessatti adda haa ta’uyyu malee beeksisni kuni isatti godhamuun tasgabbiin isa marse. Akkasumas, eela kana keessatti akka hin hafne, gara fuunduraatti maatii isaa waliin akka wal qunnamuu fi sadarkaa ol’aanaa irra akka gahuu ni gammachiifame.
Aayan tuni yeroo garmalee ulfaataa ta’e keessatti Nabii Muhammadif (SAW) ergaa abdachiisaa qabdi. Seenaa Yuusuf kaasuun ummanni isaa isa haa gataniyyu malee, dhumarratti akka isaan irratti injifannoo argatu isa yaadachiisa. Suuraa Yuusuf keessatti Rabbiin “ulfatinna booda laafinni akka dhufu” nu yaadachisa.
Dhimmoonni xumura akkami akka qaban beekuun tasgabbii guddaa nuuf kenna. Rabbiin azza wa jalla addunyaa tana keessatti xumura jireenya isaa Yuusufin dursee itti hime. Beekumsa kana nabiyyoota qofaaf kenna. Akka Muslimaatti, seera Rabbii guddaa “Warri taqwaa qaban Jannata dhaalu” jedhutti ni amanna. Wanti fedhe addunyaa keessatti haa adeemsifamu ykn ulfaatinni ykn rakkoon fedhe nu haa qunnamu, yeroo hundaa mindaan ol’aanaan Jannata akka ta’e of yaadachiisu qabna. Kuni rakkoo keessa akka dabarruuf nu gargaara.[2]
Guduunfaa
Miidhaa namarraan gahuuf tooftaalee namoonni dharaa itti fayyadaman:
1-Nama waqqasu-“Ani akkana ta’ee osoo jiru maaliif na hin amannee?” namaan jedhu
2-Shakkii fi sodaa namarraa oofu
3-Faayda namni argatuu namatti odeessu.
(Fakkeenyaaf namoonni nama hatan tooftaa kanatti fayyadamu. Ani nama akkanaati, fira keeti. Kanaafu na hin amantuu? Wanti sodaattu tokkollee hin jiru. Eeggumsi siif godhama. Yoo kana as kennite wanta akkanaa argatta namaan jedhu… Kanaafu, namoota akkanaa irraa of eeggannoo guddaa barbaachisa.)
Kitaabota Wabii
[1] Tafsiir Sa’dii-455, Tafsiir Tahriir wa tanwiir-12/234
[2] Lessons from Surah Yusuf-fuula 44-45, Yaasir Qaadi