text:
WASHINGTON,DC —
Malii bulchiinsa Amerikaa addunyaafuu fkn tahe kun kama biyya isii keessaa bahe moo biyya biyyaa walti guurratte?Nami heddulleen tanuma gaafata.
Woma taateefuu Amerikaan bara dhibba lamatti duratti,gaafa yoo jireenna ufi wayyeeffachaa dhufte kaaniti nama miliyona hedduu biyya ufiitti fidachaa baate.Namii dhufu beekusma akka akkaatiin dhufaaf.
Jari kun bara 1902 keessa Ellis Island,NY dhufee hortee isaanii barbaadumatti jiran
Warra bara 1902 biyya tana,Amerikaa fidan keessaa 20 haga 30 tahu Boorana. Boorana Itoophiyaa gama Kibbaatii dhufe jedhanii maqaa isaaniillee barreessaniif.Nadheenii ijoollee, kahima,nama cimeessaa faatti keessa jira.
Barii 1892-1925,bara namii miliyoona hedduu,iddoolaa Amerikaa NY jirtu,Ellsi Island dhufe. Jara dhufu kana galmeessanii wayuma isaani waliin footoo kaasanii suuraa isaanii muuziyeemii keessaa naqan.Namii Amerikaa ka gaafa nama biyya alaati dhufu galmeessuu Augustus.F. Sherman jedhan.
Suuraa warra dhufe kana muziyeemii Amerikaa heddu keessa naqan,New York,MD fi hedduu keessa jira jedhan.
Oromoo bara 1902 biyyaa fidan sun bara xuyyuurilleen hin jirre sunitti akkamiin biyya tana fidan,hoboloon dhfue akka hin jennee karaan fagoo,xuyyuura akka hin jenne bara sun xuyyuuri jriaachuu fi dhibaachuu mirkanaa miti.
Booranii kun jaarra 19esso, gadaa Guyyoo Boruu,Adi Dooyyoo fa keessa Amerikaa dhufuu hin oolu jedhan
Akka jaarroleen Booranaa jettutti gaafii namii akkana bahuu dandahuu bara abbootii gadaa Adii Dooyyoo,Guyyoo Boru,Liiban Jaldeessaa,Boruu Galmaa fa keessa tahuu dandaha.
Akka jaarsii argaaa dhageettii gadaa Booranaa aabba Waaqo Guyyoo jedhutti jarii kun gadaa Boruu Guyyoo Ingilee biyyaa bahuu hin oolu.
Maal jennaan
“Gaafii faransjiin biyya teenna dhufte gadaa Boruu Guyyoo Ingilee keessati,seera keessan baranna jettee lichoo Guyyoo Galgaloo,(hayyuu Booranaa) fuutee galateetteen,isumaa lichoon sun muuziyeemii London keessa jiraachuu hin ooltuu jedhan.”
Jarii faranjii ka bara 1900 keessa Boorana dhufe kun waan arge barreeffachaa,waan qoratu qorachaa,aadaa barachaa,waan hojjatu hojjataa jedha aabba Waaqo.
“Seera keessan barachuu feennaa jennaan mataan seera keennaa,fiixee seera keennaa kanaa jedhanii lichoo hayyuu itti kennanii fudhatanii galataniin.”
Jarii kun yoo bara 1900 keessa biyya dhufee aadaa gadaa barachuu jalqabee,ka lichoo hayyuutuu fuudhee deemeenii aadaa barahcu jalqabee,sirnii gadaa Oromoo kun seera bulmaata Amerikaatuu keessa jiraachuu hin oolu jennee mala murraa jennaan akkana jedhe aabba Waaqo..
“Mala qofaa miti yoo akka warrii ingiliizaa itti wal bulchu,ka Amerikaa itti wal bulchu,bulchoota isaanii ulfeessu laallu, seera keenna irraa fudhachuu hin oolan.Waan hedduunuu waluma fakkaatan.”
Woma taheefuu barii faranjiin biyya dhufte,jaarraan 19essoo hammeennaa fi tolaan beekama.Hammeennii waranaa minilikii namtti baafatee,tolii ammoo ka hadhanii ufi irraa dhowwan.Tolii kaan ammoo bara warrii adiin dhufee aadaa teenna biyya alaatti nuu barsiisuu jaqabee jedhan.
Adoo tanaa dubbannuu horteen Boorana bara 1902 keessa Amerikaa fidanii kun eessa jirti?Walumattuu horteen Oromoo bara dheeraa sun keessaa biyyaa baatee eessa akka geetu ha walumaan odeeffachaa yaanuu.
Adoo tana jennuu qrataa Amerikaa ka bara 1900 keessaa jireenna gadaa Oromoollee ilaaluu dhufe ka akka Arthor Donalson Smith fa beettuu? Torbaan dhufu itti deebina


c: text/html

text:
1SHin Yesuusi Dabira Zaite Deriyaakko biis. 2Qassi wonttetta gallassi guuran Beeta Maqidasiyaa simmiis; daro asai akko yin, uttidi eta tamaarissiis. 3Higgiyaa tamaarissiyaageetinne Parisaaweti shaaramuxishin oiqqido issi mishiriyo akko ekki ehiidosona. Eti asa ubbaa sinttan o essidi Yesuusa, 4“Tamaarissiyaagoo, ha mishiriyaa shaaramuxaidda ohettaasu. 5Higgiyaa bolli Muusee hanni mala maccaasa shuchchan caddana mala, nuna azaziis. Yaatin neeni woigai?” yaagidosona. 6Eti hegaa giidoogee Yesuusa mootiyoobaa demmidi a paaccanaassa; shin Yesuusi hokkidi, ba biradhdhiyan biittaa bolli xaafiis. 7Eti a oichchidi aggennan ixxin, pude xoqqu giidi, “Intte giddon nagara oottibeenna asi kasetidi, o shuchchan caddo” yaagiis. 8Qassikka hokkidi, biittaa bolli xaafiis. 9Eti hegaa siyido wode, kasetidi cimati kiyin, issoi issoi kiyiiddi wuridosona; wurin Yesuusa xalaalai hegan eqqida mishireera attiis. 10I pude xoqqu giidi mishiriyo, “Mishiree, asati awan de7iyoonaa? Ooninne ne bolli pirddibeennee?” yaagiis. 11Yaagin mishiriyaa, “Godau, ooninne ta bolli pirddibeenna” yaagaasu. Yesuusi o, “Taanikka ne bolli pirddikke; ba; naa77anttada nagara oottoppa” yaagiis. 12Qassikka Yesuusi asau, “Taani sa7au poo7o; tana kaalliya ooninne de7o poo7uwaa ekkanaappe attin, xuman mulekka hemettenna” yaagidi haasayiis. 13Yaagin Parisaaweti, “Neeni nebaa markkattaasa; ne markkatettai tuma gidenna” yaagidosona. 14Yesuusi zaaridi, “Taani tabaa markkattikkokka, ta markkatettai tuma; aissi giikko, taani awappe yiidaakkonne qassi awa biyaakko, intte erekketa. 15Asi pirddiyo ogiyan intte pirddeeta; taani issi uraa bollikka pirddikke. 16SHin taani pirddiyaabaa gidikkokka, ta pirddai tuma; aissi giikko, tana kiittida ta Aawai tanaara de7eesippe attin, taani tarkka de7ikke. 17Naa77u asa markkatettai tuma gidiyoogee intte higgiyan xaafetti uttiis. 18Taani tabaa ta huuphen markkattais; qassi tana kiittida ta Aawaikka tabaa markkattees” yaagiis. 19Yaagin eti, “Ne aawai awan de7ii?” yaagidi Yesuusa oichchidosona. Yesuusi zaaridi, “Intte tanakka woi ta Aawaakka erekketa; tana eridabaa gidiyaakko, intte ta Aawaakka erana” yaagiis. 20Yesuusi Beeta Maqidasiyan tamaarissiiddi, muxuwaata miishshaa yeggiyo saaxiniyaa matan hegaa haasayiis. A ooninne oiqqibeenna; aissi giikko, a wodee biron gakkiichchibeenna. 21Qassikka Yesuusi eta, “Taani baana. Bin intte tana koyana; shin intte intte nagaran haiqqana. Taani biyoosaakka baanau intte danddayekketa” yaagiis. 22Aihudati, “I, 'Taani biyoosaa intte baanau danddayekketa' yaagees; i bana barkka woraneeyye?” yaagidosona. 23Yesuusi zaaridi, “Intte garssa asa; taani bolla asa. Intte ha sa7aa asa; taani ha sa7aa asa gidikke. 24Intte intte nagaran haiqqanaagaa taani intteyyo yootidoogee hegaassa; taani tana gidiyoogaa intte ammanana xayikko, intte intte nagaran haiqqana” yaagiis. 25Yaagin eti, “Neeni oonee?” yaagidi oichchidosona. Yesuusi zaaridi, “Taani intteyyo kaseesappe yootido tana. 26Taani inttebaa haasayiyoobainne pirddiyoobai darobai de7ees. SHin tana kiittidaagee tumanchcha; qassi taani appe siyidoogaa sa7aa asaayyo yootais” yaagiis. 27I ba Aawaabaa haasayiyoogaa eti akeekibookkona. 28Hegaa gishshau, Yesuusi eta, “Tana Asa Na7aa intte masqqaliyaa bolli kaqqiyo wode, taani tana gidiyoogaanne qassi taani ta Aawai tana tamaarissidoogaadan haasayiyoogaappe attin, ta shenen ainne oottennaagaa intte erana. 29Qassi tana kiittidaagee tanaara de7ees; taani ubba wode a ufaissiyaagaa oottiyo gishshau, i ta xalaalaa aggibeenna” yaagiis. 30Yesuusi hegaa haasayishin siyida daro asai a ammaniis. 31Yesuusi bana ammanida Aihudata, “Intte taani tamaarissiyoogau azazettikko, tumu tana kaalliyaageeta. 32Intte tumatettaakka erana; qassi tumatettai inttena ailletettaappe kessana” yaagiis. 33Eti zaaridi, “Nuuni Abrahaama zare; nuuni ooyyookka ailletibookko. Yaatin neeni woigada, 'Ailletettaappe intte kiyana' gai?” yaagidosona. 34Yaagin Yesuusi, “Taani intteyyo tumaa odais; nagara oottiya ooninne nagara aille. 35Aillee ubba wode sooni de7enna; shin na7i merinau sooni de7ees. 36Na7ai inttena ailletettaappe kessikko, intte ailletettaappe intte tumu kiyana. 37Intte Abrahaama zare gidiyoogaa taani erais; shin ta qaalai intte wozanan bainna gishshau, tana woranau koyeeta. 38Taani ta Aawai tana bessidoogaa haasayais; qassi inttekka intte aawaappe siyidoogaa ootteeta” yaagiis. 39Eti zaaridi, “Nu aawai Abrahaama” yaagidosona. Yaagin Yesuusi eta, “Intte Abrahaama naata gididaakko, i oottido oosuwaa malaa oottana. 40SHin Xoossaappe siyido tumaa yootida tana intte woranau koyeeta; Abrahaami hegaadan oottibeenna. 41Intte intte aawai oottidoogaa ootteeta” yaagiis. Eti zaaridi, “Nuuni shaaramuxan yelettibookko; nuuyyo issi Aawai, Xoossaa xalaalai de7ees” yaagidosona. 42Yaagin Yesuusi eta, “Intte Xoossaa naata tumu gididaakko, tana siiqana; aissi giikko, taani Xoossaa matappe yaada hagan de7ais. Tana i kiittidoogaappe attin, taani ta shenen yabeikke. 43Taani giyoogaa intte akeekennaagee aibissee? Taani giyoogaa intte siyanau danddayenna gishshassa. 44Intte intte aawaa xalahe halaqaa naata; qassi intte intte aawai amottiyoobaa oottanau koyeeta. I kaseppe doommidi, shemppo woridaagaa; tumatetti aani bainna gishshau, tumatettaakko shiiqi erenna. I wordduwaa haasayiyo wode, baappe haasayees; aissi giikko, i worddanchchanne qassi wordduwaukka aawa. 45SHin taani tumaa haasayiyo gishshau, intte tana ammanekketa. 46Intteppe tana nagara oottishin be7aas gaanau danddayiyai oonee? Taani tumaa haasayiyaabaa gidikko, tana aissi ammanekketii? 47Xoossaa asa gidiya urai Xoossai giyoogaa ezggees; intte Xoossaa asa gidenna gishshau, Xoossai giyoogaa ezggekketa” yaagiis. 48Aihudati zaaridi, “Nuuni nena, 'Neeni Samaariyaa asa; nenan xalahee de7ees' giidi mooridoo?” yaagidosona. 49Yesuusi eta hagaadan yaagiis; “Ta bolli xalahee baawa. Taani ta Aawaa bonchchais; shin intte tana kaushsheeta. 50Taani ta huuphessi bonchcho koyikke; hegaa koyiyaageenne pirddiyaagee de7ees. 51Taani intteyyo tumaa odais; ta qaalaa naagiya ooninne mulekka haiqqenna” yaagiis. 52Aihudati zaaridi, “Ne bolli xalahee de7iyoogaa nuuni ha77i erida. Abrahaami haiqqiis; hananabaa yootiyaageetikka haiqqidosona; shin neeni, 'Ta qaalaa naagiya ooninne mulekka haiqqenna' yaagaasa. 53Neeni haiqqida nu aawaa Abrahaamappe darai? Hananabaa yootiyaageetikka qassi haiqqidosona. Neeni nena o mala gaada qoppai?” yaagidosona. 54Yaagin Yesuusi, “Taani tana bonchchikko, ta bonchchoi hada; intte nu Xoossaa giyo ta Aawai tana bonchchees. 55Intte a erana xayikkokka, taani a erais. Taani a erikke giikko, inttenadan worddanchcha gidais; shin taani a erais; qassi a qaalaakka naagais. 56Intte aawai Abrahaami, ta gallassaa be7anau laamotiis; be7idikka ufaittiis” yaagiis. 57Aihudati zaaridi a, “Neeyyo harai atto ishatamu laitta kumibeennaagee Abrahaama be7adii?” yaagidosona. 58Yaagin Yesuusi eta, “Taani intteyyo tumaa odais; Abrahaami yelettanaappekka kase taani de7ais” yaagiis. 59Hegaa gishshau, eti Yesuusa caddanau shuchchaa ekkidosona; shin Yesuusi etappe geemettidi, Beeta Maqidasiyaappe kiyidi biis.
Copyright
Learn More

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Laga Abbayyaa waliin qoddachuuf furmaatni karaa nagaa mari'achuu dha jechuun Itiyoophiyaan Masrii fi Sudaaniif yaada dhiyessite jirti. Ittisi kuusa bishaa Abbayaa kan Itiyoophiyaan ijaaruuf karoorfatte kun akka hin milkoofne gochuuf Masriin yaalaa jirtii, ka jettu Itiyoophiyaan "Mariif karaan banaa taanaan Laga Abbayaa fi kuufama sanatti hundinuu Abbummaan itti gargaramuu danda'a" jetti.
Mummichi ministeera Itiyoophiyaa Mallas Zenaawwii naannoo daangaa suudaanitti ittiisa humna elektrikaa meegaa waatii 5200 maddisuu kana ijaaruu kana deggeruuf irraa biyyoota boodatti deebi'an qeeqanii, Itiyoophiyaan qabeenyaadhuma ofii qusattee akka ijaarsicha milkeessuu dandeessu dubbatu.
Eega Prezidaantiin Masrii, Hosnii Mubaarek taayitaa irraa buufamanii booda Mootummaan biyyattii ijaaramuuf deemu karaa nagaa akka Itiyoophiyaa waliin mari'atu abdii qaban ibsanii, kun taanaan akka abbummaa ittisichaa waliin qooddachuu danda'an illee eeran.
Ijaarsii ittisaa kun humna eleektrikaa gara biyya alaatti erguun kan akkaan barbaachisaa ta'e sharafa maallqa alaa argamsiisuu gargaara jedhu Obbo Malls.Akka jecha isaaniitti mormiin dhiyaate madda galii keenyaa dhabaa jirras jedhu.
MP3 tuquun gabaasaa guutuu dhaggefadhaa


text:
Published on September 26, 2014
Author: institutulpasteur
Source: slideshare.net
DDEETTEECCTTIIAA PPRREEZZEENNTTEEII SSAALLMMOONNEELLLLAA sspppp IINN PPRROODDUUSSEE DDEE OORRIIGGIINNEE AAVVIIAARRAA PPRRIINN rrPPCCRR VViirrggiilliiaa PPooppaa11,, EEdduuaarrdd MMaarriiuuss CCaappllaann11,, JJeenniiccaa BBuuccuurr22,, MMaarriiaann CCuullcceessccuu11,, GGhheeoorrgghhee SSttrraattuullaatt11,,22 11SSNN IInnssttiittuuttuull PPaasstteeuurr SSAA,, 22FFAARRMMAAVVEETT SSAA.. IINNTTAALLNNIIRREEAA TTRRIIMMEESSTTRRIIAALLAA AA SSOOCCIIEETTAATTIIII MMEEDDIICCIILLOORR VVEETTEERRIINNAARRII IINN PPAATTOOLLOOGGIIAA AAVVIIAARRAA SSII AA AANNIIMMAALLEELLOORR MMIICCII DDIINN RROOMMAANNIIAA AACCAADDEEMMIIAA DDEE SSTTIIIINNTTEE AAGGRRIICCOOLLEE SSII SSIILLVVIICCEE ““GGHHEEOORRGGHHEE IIOONNEESSCCUU –– SSIISSEESSTTII”” AAUULLAA MMAAGGNNAA BBuuccuurreessttii 2255 sseepptteemmbbrriiee 22001144
SSaallmmoonneellllaa ““BBaacciilllluuss//EEbbeerrtthheellllaa ttyypphhii”” –– 11888800;; ““BBaacciilllluuss ssuuiippeessttiiffeerr”” -- 11888855 TTeeoobbaalldd SSmmiitthh 11885599--11993344 DDaanniieell EEllmmeerr SSaallmmoonn 11885500--11991144 KKaarrll JJoosseepphh EEbbeerrtthh 11883355--11992266
SSAALLMMOONNEELLLLAA // SSAALLMMOONNEELLOOZZEE 11995599 –– VV.. SSttooeenneessccuu 11996633 –– VV.. SSttooeenneessccuu,, SS.. SSaanndduulleessccuu,, CC.. VViioorr 11996655 –– SS.. BBeemm,, GG.. CCiioorrtteeaa,,EE.. MMaarrcceeaa,, RR.. GGaavvrriillaa 11997722 –– EE.. NNiiccuulleessccuu ((AAvvrraamm)),, SS.. SSaanndduulleessccuu,, GG.. PPaauunneessccuu,, EE.. MMaannoolleessccuu 11997766 –– EE.. GGoorrggaann,, CC.. LLaasslloo 11997777 –– SS.. SSaanndduulleessccuu,, VV..MMiihhaallaacchhee 11997799 –– VV.. RRuussuu,, RR.. DDoorroobbaannttuu 11998800 –– VV.. TTeeuussddeeaa 11998811 –– II..VV.. PPaattrraassccuu 11998833 –– MM.. SSiiddddiiqquuee,, MM.. NNeegguutt,, II.. BBeerrcceeaa,, GG.. SSttrraattuullaatt 11998866 –– OO.. SSiiccooee,, MM.. RRuussuu 11999944 –– GG.. SSttrraattuullaatt 11999955 –– DD.. DDaanneess eett aall.. 11999988 –– VV.. PPooppaa,, MM.. BBoorrccaa,, DD.. DDaanneess,, DD.. NNiittaa,, EE.. AAvvrraamm,, II.. SSaanndduu,, MM.. GGrruuiiaa,, MM.. DDaanneess 22000033 –– AA.. SSttaanniiccaa 22000077 –– MM.. VVaanngghheellee,, HH.. CCoossttee,, MM.. IIoonneessccuu,, II.. SSaanndduu 22000088 –– AA.. UUnnggvvaarrii 22001144 –– MM.. RRaadduuttaa RR.. CClleeppaa…… LLPPAA CClliinncceennii:: MM.. MMiihhaallaacchhee,, FF.. EEffttiimmiiee,, AA.. PPrreeddaa,, LL.. DDrraagghhiiaa 11996677 -- VVeerrddeess NN; 11997788 –– II..MMaannooiiuu,, SS.. NNeemmtteeaannuu; 11998811 –– VV..SSttaanneessccuu,, WW..KKlleemmmm,, CC.. LLaasslloo; 11998811 –– CC.. BBeerrbbiinnsscchhii,, CC.. FFaauurr,, GG.. OOnnttaannuu; 11998855 -- EEOO BBuuccuurr RReevviissttaa ddee ccrreesstteerreeaa aanniimmaalleelloorr RReevv.. ddee zzooootteehhnniiee ssii mmeeddiicciinnaa vveetteerriinnaarraa LLuuccrraarriillee II..CC..VV..BB.. PPaasstteeuurr SSttuuddiiii ssii cceerrcceettaarrii ddee mmeedd.. vveett.. LLuuccrraarrii ssttiiiinnttiittiiffiiccee FFMMVV RReevv.. RRoomm.. MMeedd.. VVeett.. TTeezzee ddee ddooccttoorraatt FFMMVV
TTEEHHNNIICCII PPCCRR - aammpplliiffiiccaarree ccllaassiiccaa –– ccoonnttrrooll ppoosstt--aammpplliiffiiccaarree pprriinn ggeell--eelleeccttrrooffoorreezzaa ((eenndd--ppooiinntt)) -- aammpplliiffiiccaarree iinn ttiimmpp rreeaall ((ssppeeccttrrooffoottoommeettrriiccaa)) –– ccoonnttrrooll iinn ttiimmppuull rreeaaccttiieeii -- SSyybbrr GGrreeeenn -- TTaaqqmmaann –– mmoonnoo,, mmuullttiipprriimmeerr // mmuullttiissoonnddaa
STANDARDE IISSOO// RREEGGLLEEMMEENNTTAARRII SSAALLMMOONNEELLLLAA,, PPCCRR - EENN IISSOO 66557799::22000022 –– MMiiccrroobbiioollooggyy ooff ffoooodd aanndd aanniimmaall ffeeeeddiinngg ssttuuffffss –– HHoorriizzoonnttaall mmeetthhoodd ffoorr tthhee ddeetteeccttiioonn ooff SSaallmmoonneellllaa sspppp.. -- RReegguullaammeennttuull CCEE 22007733//22000055 pprriivviinndd ccrriitteerriiiillee mmiiccrroobbiioollooggiiccee ppeennttrruu pprroodduusseellee aalliimmeennttaarree -- IISSOO//TTSS 2200883366::22000055 MMiiccrroobbiioollooggiiee ddeess aalliimmeennttss——RRééaaccttiioonn ddee ppoollyymméérriissaattiioonn eenn cchhaaîînnee ((PPCCRR)) ppoouurr llaa rreecchheerrcchhee ddee mmiiccrroo--oorrggaanniissmmeess ppaatthhooggèènneess ddaannss lleess aalliimmeennttss——EEssssaaiiss ddee ppeerrffoorrmmaannccee ddeess tthheerrmmooccyycclleeuurrss IISSOO 2200883377::22000066 MMiiccrroobbiioollooggiiee ddeess aalliimmeennttss——RRééaaccttiioonn ddee ppoollyymméérriissaattiioonn eenn cchhaaîînnee ((PPCCRR)) ppoouurr llaa ddéétteeccttiioonn ddeess mmiiccrroo--oorrggaanniissmmeess ppaatthhooggèènneess ddaannss lleess aalliimmeennttss——EExxiiggeenncceess rreellaattiivveess àà llaa pprrééppaarraattiioonn ddeess éécchhaannttiilllloonnss ppoouurr llaa ddéétteeccttiioonn qquuaalliittaattiivvee IISSOO 2200883388::22000066 MMiiccrroobbiioollooggiiee ddeess aalliimmeennttss——RRééaaccttiioonn ddee ppoollyymméérriissaattiioonn eenn cchhaaîînnee ((PPCCRR)) ppoouurr llaa ddéétteeccttiioonn ddeess mmiiccrroo--oorrggaanniissmmeess ppaatthhooggèènneess ddaannss lleess aalliimmeennttss——EExxiiggeenncceess rreellaattiivveess àà ll’’aammpplliiffiiccaattiioonn eett àà llaa ddéétteeccttiioonn ppoouurr lleess mméétthhooddeess qquuaalliittaattiivveess IISSOO 2222117744::22000055 MMiiccrroobbiioollooggiiee ddeess aalliimmeennttss——RRééaaccttiioonn ddee ppoollyymméérriissaattiioonn eenn cchhaaîînnee ((PPCCRR)) ppoouurr llaa rreecchheerrcchhee ddee mmiiccrroo--oorrggaanniissmmeess ppaatthhooggèènneess ddaannss lleess aalliimmeennttss——EExxiiggeenncceess ggéénnéérraalleess eett ddééffiinniittiioonnss IISSOO 2222111188::22001111 MMiiccrroobbiioollooggiiee ddeess aalliimmeennttss——RRééaaccttiioonn ddee ppoollyymméérriissaattiioonn eenn cchhaaîînnee ((PPCCRR)) ppoouurr llaa ddéétteeccttiioonn eett llaa qquuaannttiiffiiccaattiioonn ddeess mmiiccrroo--oorrggaanniissmmeess ppaatthhooggèènneess ddaannss lleess aalliimmeennttss——CCaarraaccttéérriissttiiqquueess ddee ppeerrffoorrmmaannccee IISSOO 2222111199::22001111
DDEETTEECCTTIIAA SSAALLMMOONNEELLLLAA sspppp PPRRIINN RREEAALL TTIIMMEE PPCCRR ((qqPPCCRR //RReeTTiiPPCCRR//rrPPCCRR)) -- PPOOSS:: IIPP--CCDD--BBMM--331166 - mmeettooddaa PPCCRR iinn ttiimmpp rreeaall iinn ccaarree ssuunntt uuttiilliizzaattii ccoonnccoommiitteenntt ddooii fflluuoorrooffoorrii,, uunnuull pprriinn ccaarree eessttee sseemmnnaallaatt // ddeetteeccttaatt AADDNN--uull ssppeecciiffiicc SSaallmmoonneellllaa sspppp,, iiaarr cceell ddee--aall ddooiilleeaa sseemmnnaalliizzeeaazzaa pprreezzeennttaa // aabbsseennttaa iinnhhiibbiittoorriilloorr iinn rreeaaccttiiee - aammpplliiffiiccaattoorr ssppeeccttrrooffoottoommeettrriicc ccaarree eessttee eecchhiippaatt ppeennttrruu ddeetteeccttiiaa ccoonnccoommiitteennttaa aa ddoouuaa eemmiissiiii ddee fflluuoorreesscceennttaa llaa 552222 nnmm ssii llaa 555533 nnmm.. - lliimmiittaa ddee ddeetteeccttiiee aa kkiittuulluuii eessttee ddee ≤≤ 55 ccòòppiiii AADDNN;; ttoottuussii lliimmiittaa ddee ddeetteeccttiiee ddeeppiinnddee ddee mmaattrriicceeaa pprroobbeeii,, ggrraadduull ddee pprroocceessaarree,, eexxttrraaccttiiaa AADDNN ssii ccoonnttiinnuuttuull iinn AADDNN.. -kkiittuull aa ffoosstt vvaalliiddaatt ssii cceerrttiiffiiccaatt ddee AAOOAACC ((nnrr.. lliicceennttaa 004411110033)) ssii ddee MMiiccrroovvaall ((RRQQAA22000088LLRR2222))
DDEETTEECCTTIIAA SSAALLMMOONNEELLLLAA sspppp PPRRIINN RREEAALL TTIIMMEE PPCCRR ((qqPPCCRR //RReeTTiiPPCCRR//rrPPCCRR)) MMeettooddaa rrPPCCRR ((aammpplliiffiiccaarree PPCCRR iinn ttiimmpp rreeaall)) ccuu ssoonnddaa TTaaqqmmaann pprriinn uuttiilliizzaarreeaa kkiittuulluuii ccoommeerrcciiaall „„SSuurree FFoooodd PPaatthhooggeenn SSaallmmoonneellllaa PPlluuss VV”” ((vvaalliiddaatt MMiiccrroosseeqq ssii AAOOAACC)):: PPrroobbee:: pprroobbee ccuullttuurraa bbaacctteerriiaannaa ddee pprreeiimmbbooggaattiirree iinn BBPPWW ((BBuuffffeerreedd ppeeppttoonnee wwaatteerr)),, ddee 2200 oorree,, oobbttiinnuuttee iinn LLaabboorraattoorruull ddee bbaacctteerriioollooggiiee –– IIPPaasstteeuurr,, ddiinn pprroobbee ccoommuunnee ccaarrnnee ppaassaarree EExxttrraaccţţiiee AADDNN:: ccuu ttrruussaa QQIIAAaammpp DDNNAA MMiinnii KKiitt ((QQiiaaggeenn –– 5511330044,, ccff.. pprroottooccoolluulluuii ppeennttrruu bbaacctteerriiii)).. PPCCRR:: ccuu kkiittuull SSuurree FFoooodd PPaatthhooggeenn SSaallmmoonneellllaa PPlluuss VV ((rrBBiioopphhaarrmm -- SS55111111VV,, ccff.. pprroottooccoolluulluuii kkiittuulluuii)).. MMaarrttoorr((ii)) ppoozziittiivv((ii)):: mmaarrttoorr ppoozziittiivv ddiinn kkiitt;; mmaarrttoorr ddee eexxttrraaccttiiee -- eexxttrraacctt AADDNN ddiinnttrr--oo ttuullppiinnaa iizzoollaattaa iinn 22001133 ddee SSaallmmoonneellllaa sspppp ((ccoodd 77339966)),, oobbttiinnuutt ccuu kkiittuull QQiiaaggeenn;; mmaarrttoorr ddee eexxttrraaccttiiee -- eexxttrraacctt AADDNN ddiinnttrr--oo ttuullppiinnaa iizzoollaattaa iinn 22001133 ddee SSaallmmoonneellllaa sspppp ((ccoodd 77339966)),, oobbttiinnuutt pprriinn lliizzaa tteerrmmiiccaa.. MMaarrttoorr((ii)) nneeggaattiivv((ii)):: aammeesstteeccuull ddee rreeaaccttiiee ddiinn kkiitt ((rreeaaggeennttiiii ppeennttrruu aammpplliiffiiccaarree,, ffaarraa AADDNN));; eexxttrraacctt AADDNN ddiinnttrr--oo ttuullppiinnaa ddee EEsscchheerriicchhiiaa ccoollii ssttaannddaarrdd ((CC11aa GGEE HHeeaalltthhccaarree)).. AAmmpplliiffiiccaattoorr ssppeeccttrrooffoottoommeettrriicc:: MMxx33000055PP ((SSttrraattaaggeennee)).. SSooffttwwaarree MMxxPPrroo vv44..0011 -- 22000077 ((SSttrraattaaggeennee))..
DDEETTEECCTTIIAA SSAALLMMOONNEELLLLAA sspppp PPRRIINN RREEAALL TTIIMMEE PPCCRR ((qqPPCCRR //RReeTTiiPPCCRR//rrPPCCRR))
DDEETTEECCTTIIAA SSAALLMMOONNEELLLLAA sspppp PPRRIINN RREEAALL TTIIMMEE PPCCRR ((qqPPCCRR //RReeTTiiPPCCRR//rrPPCCRR)) Judet Nr. ferme Nr.probe Nr.probe + % probe + A 9 40 18 45 B 1 4 1 25 C 1 4 1 25 D 4 17 11 65 15 65 31 48
DDEETTEECCTTIIAA SSAALLMMOONNEELLLLAA sspppp PPRRIINN RREEAALL TTIIMMEE PPCCRR ((qqPPCCRR //RReeTTiiPPCCRR//rrPPCCRR)) 11.. IInnssttrruummeenntt ppeennttrruu pprrooggrraammeellee ddee aauuttooccoonnttrrooll 22.. RRaappiidd –– mmaaxxiimm 2244 ddee oorree ddee llaa pprriimmiirreeaa pprroobbeelloorr 33.. SSeennssiibbiilliittaattee,, ssppeecciiffiicciittaattee,, rroobbuusstteettee iinnaallttee
CCOONNTTRROOLL DDEEZZIINNFFEECCTTAANNTTII // AANNTTIISSEEPPTTIICCEE
Scribd is the world's largest social reading and publishing site.
Read more
Detectia prezentei Salmonella spp prin real time PCR Implementarea practica, pe probe recoltate din abator, a diagnosticului prin PCR in timp real privind ...
Read more
Detectia. prezentei: Salmonella sp., E. coli, St. arureussi Ps. Aeruginosa-Detectie. si. ... reduse ca sansa prin folosirea Real-Time PCR la care tuburile cu
Read more
... spp in produse de origine aviara prin ... (real-time PCR) cu Sybr Green pentru detectia ... PCR) cu Sybr Green pentru detectia prezentei ...
Read more
117. Identificare genom Salmonella prin Real Time PCR 108,52 118. ... 50 Metoda orizontala pentru detectia si numararea Vibrio spp 51
Read more
... pneumoniae si E. coli prin PCR: 825.00 Ron : Detectia genomului virusului West-Nile in ser prin Real-time PCR: ... a Staphylococcus spp. prin PCR ...
Read more
Virusologie UMF "Carol Davila" Bucuresti anul III by kat21123 in Types > School Work
Read more
Real-Time RT-PCR Organe, ... 13 Detectia larvelor de Trichinella spp. prin metoda digestiei esantioanelor ... bacteriilor din genul Salmonella
Read more


text:
Vitthiyaasamaa Okkalaamaa Asaiva Nakaichuvai Tamil A Jokes 307
Anuppiyavar Singappoor Musthapaa! Sureesh Avan Manaiviyidam Sonnaan naan Tamil Darddiyil Varukiraa Maathiri Vitthiyaasamaa Okkalaamaa- Manaivi vitthiyaasamaannaa Eppadi Oppeenga- Sureesh un Kaathilee Otthu Kanjiyai Kaathukkulee Koddureen Manaivi mudiyavee Mudiyaathu Naan Sevidaakiduveen! Sureesh naanum Anju Varushamaa Un Vaayilee Aaddi Vaaykkullee Thaan Kanjiyai Vidureen Nee Oomaiyaakalaiyee Nakaichuvai 14 2011 6 00 Asaiva Nakaichuvai Neeram
2
0


text:
Hujiin abbaa Taayitaa Daandii Baaddiyaa Oromiyaa gugurdoon,karaa baasaanii baaddiyaa dira ykn magaalallee waliin gahee, akka namii karaa dhabee waan silaa maleef hin dhabe tolchuu.
Hujiin karaa gugurdoon jedhanii tun, karoora ganna shaniiti akka jecha obbo Jaagamaa Qananii,Itti Aanaa Itti Gaafatamaa Abbaa Taayitaa Daandii Baaddiyaa Oromiyaatti;
“Misoomii guddaan yoo daandiin jiraatte taha.Bakka daandiin jirutti keellaan fayyaa ka ijaaramuu dandahu,bakka daandiin jirutti investerootii addaa addaa bakka sun seenanii misoomsuu ka dandahan…rakkoo bu’aa kana yoo hiikne,rakkoo dinagdee keennaa hin hiikna jedhee ummatis itti seene.”
Hujii karaa baasu tana mootummaa qofaa mitii akka itti gaafatamaa kanaati “ummatilleen horii fi maallqa baasee hojjachaa jira.”
Karaa baasuuf jedhanii yoo karaan baasan kun mana namaatti qajeele,maasaatti qajeele,waan akka akkaa ka abbaa tokkootti qajeele womaa baasuu fi mootummaan gargaaraa jennaan”ummatatti bahee fedhiin ijaaraaf,”jedhu.
Ogeeyyotilleen ummata leenjisaa akka karaan bahuuf waliin hojjachuutti jiran akka obbo Jaagamaatti.Naannolee karaan gugurdaan amma itti bahuutti jiruu fi baasuuf karoora qaban 31.
“Tana keessaa;Shaambuu-Harbuusee,Calalaqaa-Bordoddee,Dukem-Abbuuseeraa,Buraayyuu-Hojjaa-Duree Gabayaa-Jimaataa faa.”Hujii tana Qarshii miliyoona 500 caalaan itti jiran.Karoorii qabame kun karaa cirrachaa km 42,000 baasuuf jedhan.
Karaan waan hedduun nama gargaara;namii karaa gugurdaa dhiisii daandiin didiqqoonuu faaydaa guddaa qabdi.
Hayyee warrii karaa hin qamne,ka yoo qabaatellee karaa deemsa makiinaatiif hin taane,warrii hammeenna karaatiif jedhanii makiinaan itti seenne hin seenne,ka yoo seenellee keessumattuu yoo gannaa fa makiinaa dhoqqee ykn maraammartoo karaatii jedhee hin yaane,warrii karaa hamaa qabu ka yoo cufa namii balaa makiinaatiin irraa dhumatu maan keessa jira?
Gaafii tana torbaan lamaan duubatti Qophii Misoomaa ta Jimaataatti itti deebina.Mee waan hujii karaa obbo Jaagamaan nutti hime MP3 irraa nuu caqasaa.


text:
Paarlaamaan Awurooppaa yaada Ammajii 19,2016 akka Waldaan isaanii ajandaa isaa keessaatti rakkoo Itoophiyaan keessa jirtu keessattuu rakkoolee naannoo Oromiyaa irratti marii yaamee fala jedhellee barreessee dhiyeesse.
Maqaan garee paarlaamaa yaada kana dhiyeessitee S&B (Socialist and Democratic) jedhan.
Paarlaamaan kun rakkoolee asiin duratti biyya keessa jirtu jedhe tokko tokkoon maqaa dhahe.
Rakkoo qofaa mitii marii gama kanaan bulchoota mootummaa ka akka ministera haajaa alaa Itoophiyaa,Dr.Twewodiroos Adihaanom fa waliin taahe maqeeffatee,gabaasa bulchootii gara garaa irraa argatellee itti dabalee barreesse.
Rakkoo hiriira mormii Master Pilaanii faana dhufte,nama sun irratti lubbuu dhabe, gabaasa HRW nama 140 mormi hiriiraa sun irrati ijjeefame jedhellee barreessee.
Filannoo Itoophiyaa bara 2005 fi rakkoolee sun irratti dhalatte rakkoolee gugurdoo ji’a lamaan dabran naannoo Oromiyaa keessa jirtu; namii hedduun ijjeefamuu,hedduun madaahuu, hedduun hidhamuu faallee barreesse.
Itti gaafamtoota paartilee mormituu Oromoo hidhaan jiran; obboo Beqqelee Garbaa,ka manaa bahuu dhowwmame obboo Beqqelee Nagaa,hidhamuu itti gaafatamaa paartii Ginboot 7 Itoophiyaatti hidhaa jiru Obboo Andaargaachoo Tsiggee, hidhamuu gaazexeessitotaa fi walumattuu waan hedduu naannoo Oromiyaatii fi walumattuu Itoophiyaa keessa jirti jedhan hedduu barreesse Paarlaamaan kun.
Maaster Pilaaniin kun akka gabaasa Paarlaamaa Awurooppaatti yoo hujii irra oole Finfinnee marroo 20 caalaa guddisa qonnaan bultoota Oromoo miliyoona hedduu hiyyoomsa.
Wannii Paarlaamaan kun maqaa koree isaa S&B akka falaatti dhiyeesse;nagaa eegdotii Itoophiyaa Oromiyaa fi naannoolee biraa keessalleetti humnaan namatti deemuu ariitiin dhaabuu, akka warrii karaa nagaatiin falmate hidhaa jiru barattoota, qonnaan bultoota itti gaamatoota paartilee mormituu, biloogeroota fi gaazexeessitota aritiin hidhaa bahu gaafate.
Akka mootummaan Itoophiyaa seera mirga ilmaan namaa addunyaa,mirgaa ilmaan namaa Afrikaa;karaa nagaatiin hiriira bahuu,yaada ufii karaa fedhaniin ibsachuu fi gurmaahuu ulfeessitu gaafate.
Mirgootii kun guutamaa jiraachuu isaanii akka Tokkummaan Mootummootaa qoratu akka Itoophiuyaan eeyyamatus gaafate.
Mootummaan Itoophiyaa misooma biyyaa hojjatu akka ummatii irratti mari’atuu fi walumattuu rakkoolee naannoo Oromiyaatii fi Itoophiyaa keessa jiran jedhe fala 15 barreessee barreessee baase.
Waldan Awurooppaa waggaatti Itoophiyaa dooalara biliyoona 3 gargaasaan argatti.Afrikaa keessaa biyyiti horii haganaa aragttu tokkofffaan Itoophiyaa. Paarlaamaan kun horiin Waldaan Awurooppaa gargaarsaan Itoophiyaa kennamu seerumaan hujii irra ooluutti jiraachuu isaallee akka tohatamu yaada dhiyeesse.
Paarlaamaan kun akka perezidaantin isaanii yaada kana waldaan isaanii mari’achiisuu gaafatee.
Mootummaan Itoophiyaa tana irratti maan akka jedhu deebii hin arganne.
Tana maleellee Paarlaamaan kun akka perezidaantin isaanii yaada kana mootummaa fi Paarlaamaa Itoophiyaatii, koomishiinii Awurooppaatii,Waldaa Afrikaatii,itti gaafamtatoota Waldaa Awurooppaatii fi nama gara garaatii ergamu yaada dhiyeesse.


text:
Gamtaan Awrooppaa wiirtulee filannoo guutummaa biyyattii jiru keessatti jiloota 170 bobbaasuun hanga ba’iin isaa beeksisamutti filannoo Itiyoophiyaa sana hordofaa ture. Gabaasaa isaa erga xumuree boodas Itiyoophiyaa keessatti beeksisuuf yaaliin godhe uggura irra kaa’ameen hin milkaa’in hafe, jedha gurumuun kun.
Hoogganaan garee taajjabdoota kanaa Taayihs Bermaan Braasils keessatti gaazexeessotaaf ibsa kennaniin biyyoota hedduu keessatti filannoo taajjabuuf jiloota ergine, kan akka Itiyoophiyaa keessatti ta’ee kana argine. jedhan.
Muummichi Ministeraa Itiyoophiyaas waa'ee gabaasaa sanaa ammaan-dura ibsa kennaniin gabaasaan sun maal akka ta’uu danda’u waanan hubadheef dhaga’uuf fedhii hin qabu jedhanii turan.
Gabaasa guutuu MP3 tuquun dhaga’aa.


text:
1Yooseefa zerettata gakkida biittai tohossa baggaara Yarkko katamaa matan de7iya Yorddaanoosa SHaafan doommees; Yarkko pulttotuppe arshsho bagga gaxaappe denddidi biidi, bazzuwaa kanttidi, gezziyaa pude kiyidi, biidi Beeteele gakkees. 2Beeteeleppe denddidi, Arkketu biittan de7iya Axaaroota katamaa kanttidi, Looza gakkees. 3Hegaappe arggo baggi Yaafileexatu biittaa duge wodhdhidi, Hirkki Beeti-Horoona giyoosaara kanttidi, hegaappe Gezeeraara biidi, Meediteraane Abban zawatees. 4Yooseefa zeretta gidiya Minaase zaretinne Efireema zareti banttana gakkiya biittaa laattidosona. 5Efireema zareta eta yaran yaran gakkida biittai hagaa; eta gakkida biittaa zawai arshsho baggaara de7iya Axaarooti-Addaarappe denddidi, Qommo Beeti-Horoona kanttees; 6hegaappe simmidi Meediteraane Abban zawatees. Qassi huuphessa baggaara de7iya zawai Mikimataatappe arshsho baggi Taa7anaati-SHiilokko simmidi, arshsho baggaara de7iya Yaanooha gakkees. 7Yaanoohappe duge Axaarootanne Na7araata wodhdhidi, Yarkko gakkees; wurssettai Yorddaanoosa SHaafan zawatees. 8Gaxa zawai Taappuhappe doommidi biidi, arggo baggaara de7iya Qaana SHaafaa xanxxaa oiqqidi biidi, Meediteraane Abban zawatees. Efireema zareti bantta yaran yaran laattido biittai hagaa. 9Hegee Minaase zaretu biittaappe Efireema zaretussi immido katamatanne eta moottata ubbaa gujjennan de7ishiina. 10SHin Efireema zareti Gezeera kataman de7iya Kanaane asata kessibookkona. Yaatin, Kanaane asati hachchi gakkanaassi Efireema zaretu giddon de7oosona. SHin Efireema zareti eta ailleyidi ootissoosona.
Copyright
Learn More


text:
1Aadhdhida eratettiyaa ba keettaa keexxausu; keexxaidda he keettau laappun tuussata essaasu. 2A ba giigissiyo gibiraayyo modhdho mehiyaa shukkaasu; woiniyaa eessaakka agada giigissaasu. Giigissada maaddaa sinttau aattaasu. 3Yaatada asaa xeesanau ba ashkkarata kiittaasu. Kiittin ashkkarati katamaassi xoqqa sohuwan eqqidi, 4"Inttenoo, eri paccidoogeetoo hagaa gelite!" yaagidosona. Eeyyatakka a hagaadan yaagaasu; 5"Haa yiite; yiidi ta qumaa miite; taani agido woiniyaa eessaakka uyite! 6Eeyyatettaa aggidi, shemppoora paxa de7ite; akeekaa ogiyan hemettite" yaagausu. 7Qilliicciya uraa seeriya asi bau cashshaa ekkees; iita uraa zoriyaageekka bau qohettees. 8Qilliicciya uraa zoroppa; zorikko i nena ixxana. Aadhdhida eranchcha uraa zora; zorikko i nena siiqana. 9Aadhdhida eranchcha uraa tamaarissa; yaatikko, i kaseegaappekka aadhdhida eranchcha gidana. Xillo uraakka tamaarissa; yaatikko i eraa gujjana. 10Aadhdhida eratettaassi doomettai GODAASSI yayyiyoogaa; Geeshsha GODAA eriyoogee akeekiyoogaa. 11Tanan aadhdhida eratettan laittai darana; ne bareekka aduqqana. 12Neeni aadhdhida eranchcha gidikko, ne huuphiyau go7ettaasa. Neeni qilliicciyaagaa gidikkokka, ne huuphiyau qohettaasa. 13Issi Eeyyo giyo maccaasiyaa wocama darausu; iyyo yeelli baawa; a ainne erukku. 14A ba karen, woikko katamaassi xoqqa sohuwan oidiyan uttausu. 15Uttada suure bantta ogiyaa oiqqidi biya asaa xeesausu; xeesada, 16"Inttenoo, eri paccidoogeetoo, taakko haa yiite" yaagausu. Akeeki bainnaagaakka, 17"Wuuqqidi uyiyo haattai mal77ees; geeman miyo qumaikka pashkkissees" yaagausu. 18SHin haiqqida asai yan de7iyoogaa, i imattatikka hirkkin, duufo giddon de7iyoogaa i erenna.
Copyright
Learn More


text:
1Sanbbalaaxi, Xoobbee, Araba biittaa asa gidiya Gesheeminne hara nu morkketi nuuni gimbbiyaa oottidi polidoogaanne qassi oosettibeenna paca sohoikka issoinne attibeennaagaa siyidosona. Gido shin, nuuni gimbbiyaa penggetun biron sanqqaa aattiichchibookko. 2Hegaa eti siyido wode, Sanbbalaaxinne Gesheemi hagaadan yaagidi, taakko kiittidosona; "Oono giyo dembban de7iya qeeri katamatuppe issuwan yaada nunaara gaitta" yaagidosona. SHin eti ta bolli iitaa oottanau maqettidosona. 3Hegaa gishshau, taani etayyo hagaadan yaagada zaarada kiittaas; "Taayyo daro oosoi de7ees; hegaa gishshau, taani intte giyo sohuwaa baanau danddayikke. Taani yaa bin, oosoi aissi xubettii?" yaagaas. 4He kiitaa zaari zaari oiddutoo taakko kiittidosona; shin taani issi mala zaaruwaa etayyo immaas. 5Ichchashanttuwan Sanbbalaaxi ba ashkkaratuppe issuwan issi poga de7iya dabddaabbiyaa taakko kiittiis. Dabddaabbeekka hagaadan yaagees; 6"Neeninne ne zare gidiya Aihudati makkalanau qoppidoogaanne hegaappe denddidaagan ha gimbbiyaa gimbbiyoogaa shooro biittan de7iya asai ubbai haasayiyoogaa Gesheemi taayyo yootiis. Qassi neeni nena kawo kessanau koyiyoogaanne 7neeni Yihudaa kawo gidiyoogaa Yerusalaamen awaajjana mala, hananabaa yootiyaageeta ne wottidoogaakka i taayyo yootiis. Ha woriyaa kawoi siyiyoogee attenna. Hegaa gishshau, tanaara gaittada zorettanau haaya" yaagees. 8Taanikka, "Ha neeni giyo yoho ubbai mulekka tuma gidennabanne neeni coo medhdhidobaa" yaagada zaaraas. 9Nu oottiyo oosoi polettenna mala, "Eta kushee oosuwau daafuriichchiis" yaagidi eti nuna yashissiiddi gam77idosona. Hegaa gishshau, "Xoossau ha77i tana minttarkkii" yaagada taani woossaas. 10Hegaappe guyyiyan, sooppe kiyennaadan gorddi wottido Mahexaabi7eela na7aa na7aa Dalaaya na7aa SHamaa7iyaakko baas. I taayyo hagaadan yaagiis; "Issi qammi audekko eti nena woranau yaanau de7iyo gishshau, neeninne taani Xoossaa Beeta Maqidasiyaa giddo gelidi, penggiyaa gorddidi qosettoos" yaagiis. 11Taani hagaadan yaagada zaaraas; "Tana milatiya asi baqatidi qosettii? Woi qassi tana milatiya asi Beeta Maqidasiyaa giddo gelidi, ba shemppuwaa ashshii? Taani hegaa mulekka oottikke" yaagaas. 12Yohuwaa qoppiyo wode, tumukka SHamaa7ee Xoossai kiittido hananabaa yootiyaagaa gidennaagaanne Xoobbeenne Sanbbalaaxi a miishshan shammido gishshau, ta bolli worddo hananabaa yootiyaagaa gidiyoogaa akeekaas. 13I miishshan shamettido waanna gaasoi tana i yashissin, i giyoogaadan oottada taani nagaran gelanaadaana. Yaatin, eti ubbai hegaa siyido wode, tana boriyoobaa ta bollan demmanaassa. 14"Ta Xoossau, Xoobbeenne Sanbbalaaxi oottidobaa qoppa. No7aado giyo macca hananabaa yootiyaaranne hara worddo hananabaa yootiyaageeti ubbai tana yashissanau eti oottidobaa ubbaakka qoppa" yaagada taani woossaas. 15Gimbbiyaa oosoi doomettoosappe ishatamanne naa77u gallassa giishin, Eluula giyo aginan laatamanne ichchashantto gallassan polettiis. 16Nu yuushuwan de7iya kawotettatu giddon de7iya nu morkketi hegaa siyido wode yayyidosonanne yeellatidosona. Aissi giikko, hagee oosoi nu Xoossai maaddin oosettidoogaa akeekidosona. 17He wodiyan Aihudata kaalettiyaageeti ubba wode Xoobbiyaassi dabddaabbiyaa xaafiiddi gam77idosona; ikka zaaridi, etayyo xaafiis. 18Aissi giikko, i Araaha na7aa SHakaaniyaa na7iyo machchido gishshaunne a na7ai Yahohanaani Berekiyaa na7aa Mashulaama na7iyo machchido gishshau, Aihudatuppe daroti aara caaqetti uttidosona. 19He asati Xoobbee oottido lo77obaa ubbaa ta sinttan haasayoosona; qassi taani giyoobaakka ayyo yootoosona. Hegaa gishshau, Xoobbeekka ubba wode tana yashissanau dabddaabbiyaa xaafiyoogaa aggibeenna.
Copyright
Learn More


text:
1Hessafe guye, Yesuusi Xoossaa kawotethaa Wonggelaa sabbakishe katamaaranne gutaara aadhdhis. He wode tammanne nam77u hawaareti iyara de7oosona. 2Qassi tuna ayyaanaappenne dumma dumma harggiyafe paxida issi issi maccasati iyara de7oosona. Enttika, laappun tuna ayyaanati keyida Magdela Mayraamo, 3Heroodisa shuumaa Kuuza machchiw Yohaanna, Soosinnaranne qassi hara daroti enttana miishen maaddeyssati de7oosona. 4Daro asay dumma dumma katamaappe iyaakko shiiqin leemison enttaw odis. 5"Issi goshshanchchoy zerethi zeranaw keyis. I zerishin issi issi zerethay oge gaxan wodhdhidi yedhdhettis, salo kafoti maxidosona. 6Harati shaalloy garssan de7iya biitta bolla wodhdhidosona. Buroo dolida mela biittan laahoy baynna gisho miccidosona. 7Hara zerethay qassi aguntha giddon wodhdhis. Agunthaara wolla diccida gisho agunthay cuullidi bessan ashshis. 8Harati lo77o biitta bolla wodhdhidosona. Dolida wode xeetu kushe ayfidosona." Hessa odi onggidi, ba qaala dhoqqu oothidi, "Si7iya haythi de7iya ubbay si7o" yaagis. 9Iya tamaareti, "Ha leemisuwa birshshethay aybee?" yaagidi oychchidosona 10I, "Xoossaa kawotethaa xuuraa erana mela hinttew imettis. Shin harati be7ishe demmonna mela, si7ishe akeekonna mela leemison odays. 11"Hiza, ha leemisuwa birshshethay hayssa: zerethi yaagettiday Xoossaa qaala. 12Oge gaxan wodhdhida zerethay qaala si7eyssata. Gidoshin, entti ammanidi attonna mela Xalahey qaala entta wozanaappe maxi digees. 13Shaalloy garssan de7iya biitta bolla wodhdhida zerethay qaala si7idi ufayssan ekkeyssata. Entti ha77is ammanoosonappe attin xaphoy baynna gisho paacey gakkiya wode ellesidi kaddoosona. 14Aguntha giddon zerettidayssati qaala si7eyssata. Enttika alamiya qofan, duretethaaninne sa7aa duussaa miikkotethan cuulettidi besseyssada ayfibookkona. 15Lo77o biittan wodhdhida zerethay lo77o wozanan qaala si7idi naageyssatanne dandda7an minnidi ayfe ayfeyssata. 16"Xomppe xomppidi, daachcho kammey woykko arssafe garssan wothey deenna. Geliya asi be7ana mela dhoqqa bessan wothees. 17"Hessa gisho, qoncce keyonna qosettidi attiyaabay, erettonna geemmidi attiyaabay deenna. 18"Hiza, hintte qaala waati si7iyakko akeekite. De7iya ubbaas guzhetidi imettana, baynnayssas hari attoshin iyaw de7iya guuthiyaka iyappe ekettana" yaagis. 19Yesuusa aayeranne ishatara iyaakko yidosona. Shin asaa darotethaafe denddoyssan iya demmanaw dandda7ibookkona. 20Issi asi Yesuusakko, "Ne aayeranne ne ishatara nena koyidi karen naagoosona" yaagis. 21Yesuusi zaaridi, "Xoossaa qaala si7idi ooson peeshsheyssati ubbay taw aayonne taw isha" yaagis. 22Issi gallas Yesuusaranne iya tamaaretara issife wogolon gelidi, "Abbaa pinnoos" yaagis. Enttika baanaw denddidosona. 23Abbaa bollara entti pinnanaw bishin Yesuusi dhiskkis. Qopponna mino carkkoy abbaa bolla denddis. Haathay wogoluwan gelin wogoloy mitetethi oykkiya wode ubbay babbidosona. 24Iya tamaareti iyaakko shiiqidi, "Nu Godaw, nu Godaw, nu dhayos yaagidi" Yesuusa denthidosona. Yesuusi denddidi carkkuwanne gotiya seeris. Ellesidi carkkoynne gotey woppu gis. Sarotethayka simmis. 25Yesuusi ba tamaaretakko, "Hintte ammanoy awunee" yaagis. Enttika, yayyishenne malaalettishe issoy issuwako, "Carkkoynne haathay kiitetteyssi, I hayssi oonee" yaagidosona. 26Abbaa pinnidi Galiila baggara de7iya Gerggesoone biittaa gakkidosona. 27Yesuusi wogoluwappe keyidi sa7an wodhdhishin tuna ayyaanan oykettida uray katamaappe keyidi iyara gahettis. Daro laythi afili ma77onna kallo duufon de7eesippe attin soo gelenna. 28Yesuusa be7ida wode iya sinthan gufannidi, ba qaala dhoqqu oothidi, "Ubbaafe Bolla Xoossaa na7aw Yesuusa neera taw aybi issifetethi de7ii? Hayyana tana ha77i un77ethofarkkii" yaagis. 29Hessa I giday, tuna ayyaanay uraappe keyana mela Yesuusi hanqettida gishossa. Daro wode tuna ayyaanay iya haarida gisho santhalaataninne toho qachchiya biraatan qashettidi naagettees. Shin qashuwa duuthidi tuna ayyaanan laagettidi bazzo gelis. 30Yesuusi, "Ne sunthay oonee" yaagidi oychchis. I, daro tuna ayyaanati iya oykkidi gisho bana, "Leegiyona" gis. 31Tuna ayyaanati banttana Si7oole kiittonna mela woossidosona. 32He bessan zooze bolla miya guduntho wudey hamuttees. Hini gudunthotan gelino gidi woossidosona, ikka "Gelite" gis. 33Tuna ayyaanati uraappe keyidi gudunthotan gelidosona. Wudey deriyappe duge gurgguxidi abban gelis. 34Henthanchchoti hanidayssa be7ida wode woxxi bidi, katamaninne guta ubban odidosona. 35Asay hanidabaa be7anaw keyidi Yesuusakko yidosona. Tuna ayyaanay keyida uray ma7o ma77idi, iya wozanay simmin, Yesuusa toho matan uttidayssa demmidi yayyidosona. 36Iya be7ida asay tuna ayyaanan oykettida uray waanidi paxidaakko odidosona. 37Gerggesoone yuushuwan de7iya asay gita yashshi yashettidi Yesuusi bantta matappe baana mela woossidosona. I wogoluwan gelidi guye simmis. 38Tuna ayyaanay keyida uray Yesuusara daanaw woossis. 39Shin Yesuusi iyaakko, "Ne soo simma, Xoossay ay mela gitabaa new oothidaakko oda" yaagidi mooyzis. Uraykka Yesuusi ay mela gitabaa iyaw oothidaakko katama ubban markkattishe bis. 40Asay naagidi gam77ida gisho Yesuusi simmiya wode mokki ekkidosona. 41Ayhude Woosa Keetha halaqa gidida Iyaroosa giya uray ba soo yaana mela Yesuusa tohuwa bolla wodhdhidi woossis. 42Iyaw tammanne nam77u laythi gidida macca na7a de7iyara sakettada hayqos gakkada de7awusu. Yesuusi biya wode asay iya un77ethees. 43Tammanne nam77u laythi suuthi goggishe gam77ida maccasi de7iyara de7awusu. Iya baw de7iya miishiya aakimetas immada onggasu. Shin paxanaw dandda7abukku. 44Iya Yesuusas guye baggara shiiqada, iya afilaa macaraa bochchasu, sohuwara goggiya suuthay eqqi aggis. 45Yesuusi, "Tana bochchiday oonee?" yaagis. Ubbay "Nu bochchibookko" yaagin, Phexiroosi, "Asttamaariyaw, daro asay kaallishininne un77ethishin be7ashe waanada, 'Tana bochchiday oonee?' gay" yaagis. 46Shin Yesuusi, "Issi asi tana bochchis; ays giikko, wolqqi taappe keyoyssi taw erettis" yaagis. 47Maccasiya, ibay qonccidayssa erida wode kokkorashe yada Yesuusa tohuwa bolla kunddasu. Ays bochchidaakkonne waanada ellesada paxidaakko asaa ubbaa sinthan markkattasu. 48I, "Ta naatte, ne ammanoy nena pathis; saron ba" yaagis. 49Yesuusi oda onggonna de7ishin, Ayhude Woosa Keetha halaqaa, Iyaroosa sooppe issi asi yidi, "Iyaroosa, ne na7iya hayqqasu; asttamaariya mela daaburissofa" yaagis. 50Shin Yesuusi hessa si7idi Iyaroosakko, "Babbofa! Ammana, ne na7iya paxana" yaagis. 51Yesuusi Iyaroosa soo gakkida wode Phexiroosappe, Yohaannisappe, Yayqoobappe, na7ee aawappenne aayeppe attin hari gelana mela koyibeenna. 52He bessan de7iya asa ubbay na7ees mishettidi yeekkishin, Yesuusi, "Yeekkofite! Na7iya dhiskkasuppe attin hayqqabuukku" yaagis. 53Asay na7iya hayqqidayssa eriya gisho iya oda leqqidi miicidosona. 54Shin Yesuusi na7ee kushiya oykkidi, "Naatte dendda" yaagis. 55Na7ees shemppoy simmin dendda eqqasu. Yesuusi enttako, "Iwu miyabaa immite" yaagis. 56Na7ee aawaranne aayera malaalettidosona. Shin Yesuusi hayssa, "Ooddeskka odoppite" yaagis.
Copyright
Learn More


text:
Obbo Kaasa Taddasaa
Obbo Kaasaa Taddasaa abbaa isanii B/Jeneral Taddasaa Birruu fi haadha isanii addee waarqiababaa G/Madiin irraa Waxabajjii 19,1955 magalaa Finfinnee keessaatti dhalatan. Obbo Kaasaan barnoota isanii finfinnee keessaatti barachaa eerga turaniin booda, sadarkaa Lammaffaa mana barnoota”adiventisti Mishiin Aqaqqii Basaqaa”tti Xumuraniiru.
Obbo Kaasaan abbaan isanii Jeneral Taddasaa Birruu Mirga Ummata Oromoo kabachiisuuf rakkon yeroo isaan mudatu, Sabbontoonni Oromoo Ijollee gooticha kanaa rakkoon akka isaan hinqunaminne kara adda addatiin irraatti hojataniiru.
Bara 1972 obbo Kaasaan gargaarsa Jalle, Baroo Tumsatiin Barnoota sadarkaa olaanaa (Schoolarship) akka argaatan ta’ee gara biyya Amerikaatti dhufudhaan bara 1973-1980 Albama State Univeristy(tti) barachudhan barnoota siyaasaa (Political Science)n Degree isa Calqabaa argataniiru.
Obbo Kaasaan nama Laammii fi Oromummaa isaanii jaltaniidha. Obbo Kaasaa Taddasaa dhibamanii mana yalaa seenudhaan yalamaa osoo jiranii Caamssaa 7, 2013 dhalatanii waggaa 58tti adunyaa kana irraa darbaniiru. obbo Kaasaan abbaa ijollee 4 (dubara 2 fi dhiira 2)tti.
Kaasaan Jeneral Taddasaa Birruuf ilma isanni isa 5ffati. Obbo Kaasaa Taddasaa guyyaa kalleessaa Ebla 13, 2013 bakka firoonni fi maatiin isaanii argamanitti awwalamaniiru.
Lubbuu isaani rabbi bakka garii haaka’u!
Ijollee fi maatii isaani hundaaf rabbi jabiina haakeennuuf !!
*Tolchaa Wagii irraa


text:
Wallagga Lixaa fi Shawaa Kibba-lixaa keessatti mormiin itti fufuu isaa fi lubbuun dhabamuu jiraattonni naannoo fi hoogganoonni paartilee mormituu dubbataa jiru. Akka jiraattonni fi hoogganoonni Koongiresa Federaalawa Oromoo Raadiyoo Sagalee Ameerikaaf ibsanitti, guyyaa har’aa jechuun, Mudde 3, bara 2015 hiriirri mormii godinaa Wallagga Lixaa magaalaalee Gidaamii, Ayiraa fi Boojjii Birmajii keessatti geggeessamee jira.
Godinaa Shawaa Kibba-Lixaa, aanaa Tolee, magaalaa Baantuu keessatti hiira barattoonni sadarkaa lammaffaa geggeessan irratti poolisiin dhukaasa banuun barataa Dajanee Sarbeessaa jedhamu ajjeesuu isaa fi barattoota ka biroo madeessuu – Godinichatti, hoogganaan Koongiresa Federaalawa Oromoo, Obbo Gabre-mikaa’el Dhaabaa ibsa Raadiyoo Sagalee Ameerikaaf kennaniin beeksisanii jiran.
Wallagga Lixaa, aanaa Gullisoo, Mana-barnootaa Qophaa’inaa Calliyaa bakka kaleessa barataan kutaa kudha-lammaffaa Guutuu Abarraa itti rasaasaan ajjeesametti, barataan ka biraan madaa’e Hospitaala Ayiraa geessamee ture, Kennasaa Caalaa har’a ganama du’uu isaa jiraattonni naannoo beeksisanii jiran. Oduuwwan guyyaa har’aa dhaga’aman kanaaf Koomishina Poolsii Oromiyaa irraa deebii argachuuf deddeebisnee bilbillee iyyuu itti hin milkoofne.
Kaleessa garuu, sadarkaa Koomishinaraatti Abbaa Deemsa Hojii fi Dhimmoota Koomiyunikeeshinii Koomishina Poolisii Oromiyaa, Salamoon Taaddesee, dhimmoota mormii barattootaa fi deebii gama mootummaa irratti bal’inaan kan haasofsiisne kutaa lammataa qaba.


text:
Kora waggaa, ka Waldaa Qorannoo Oromoo as Waashinten Diisii keessatti geggeessame irratti mata-dureelee qorannaan irratti dhihaatee fi mariin irratti geggeessame keessaa tokko, waa’ee “Federaalism” yokaan Federaalummaa ture. Ka Federaalummaa irratti qorannaa bal’aa geggeesse – Dr. Awwal Aloo, Mana-marnootaa sadarkaa ol’aanaa maqaa guddaa qabu – “London School of Economics and Political Science” keessatti hayyuu seeraa, akkasumas qorataa fi barsiisaa waa’ee mirga dhala-namaa ti. Yaadi federaalummaa biyya sirna dimookiraasiin bultu tokko keessatti miga saba guddaa caalaa mirga saboota =xixiqqoo kabajchiisuuf uumame, jedha – Dr. Awwal. Federaalummaan Itiyoophiyaa keessaa, akka heera keessatti barreessametti yoo ilaalame baay’ee dimookiraatawaa, inumaa kan hanga barbaachisu caalaa mirga kennu akka tahe ka dubbatu, hayyuun seeraa fi mirga dhala-namaa kun, garuu akkaataan itti tarsiimoon hojii irra oolfama isaa diriirsamee fi hojii irra oolfamaa jiru, kan walabummaa mootummootaa naannoo eegsisu otuu hin taane kan ol’aantummaa paartii tokkichaa jiraachisutti fuuleffate tahuu hubachiise.
Guutummaa gaaffii fi deebii kanaa dhaggeeffadhaa.


text:
Nabroo,lafa Eeritaa ta naannoo Rift valley “Denakil depression” jedhanitti dhiyaattu.Volkaanoon naanoo tanaa durii hin tokkahaa jedhaniillee hin sodaatan.Adoo hin beekinu lafa chochoosee tatarsaasaa tokkahee,aaraa fi daaraa lafatti gadi dhiise, xuyyuura karaa yahauu dhowwee imatluu Hilary Klintonillee ta Itoophiyaallee gabaabse.
Daaraa lafa innii itti tokkahe,Eeritaa kahe kun gara Suudanilleetti dhiyaachuutti jiraa jedhanii sodaatan. Footoon saatelayitiilleen tanuma agarsiifti.Itoophiyaallee xuyyuurii gara Jibuutii fi Itoophiyaa gama Kaabaatti hin barrisu.
Taatullee akka oduu himaa Dhaaba Daandii Qilleensa Itoophiyaatti,Diidii Xuyyuura Boolee hin cufamnee ufi eegaa hojjachuutti jiran.
Oduu tana MP3 irraa caqasaa.


text:
1Hiza, hintte Kiristtoosara hayqoppe denddidayssada, Xoossaafe ushachcha baggan uttida Kiristtoosi de7iya bessan, salon de7iyabata koyite. 2Salon de7eyssata bolla hintte qofaa wothiteppe attin sa7an de7iyabata bolla wothofite. 3Hintte hayqon shaakettida mela ha alamiyappe shaakettideta. Hintte de7oy Kiristtoosara issife Xoossan geemmis. 4Hinttew de7o gidida Kiristtoosi qoncciya wode he wode hintteka iyara bonchchon qonccana. 5Hessa gisho, hinttenan de7iya alame amota wodhite. Hessatikka laymatethi, tunatethi, laymatanaw amotethi, eeqa goynno mela gidida uuzetethi. 6Hayssata gaason Xoossaa hanqoy kiitettonna asaa bolla yaana. 7Hintteka kase he iita ogiyan biya asaa gidon de7ishe hayssata oothideta. 8Ha77i hintte hessata oothofite. Qassi hanqo, ixo, kachchi, zigirssinne borsso oda hinttefe diggit. 9Ceega asatethaa iya oosuwara hinttefe qaarida gisho issoy issuwas worddotoppite. 10Xoossaa medho daaniya, eratethan laamettida ooratha asatethaa ma77ite. 11Ha ooratha medhetethan, Girike asi woykko Ayhude asi, qaxxarettiday woykko qaxxarettonnay, Barbaare asi woykko Iskute asi aylley woykko womaannoy baawa. Kiristtoosi ubbaa; I ubban de7ees. 12Hessa gisho, Xoossan doorettida asada geeshshatanne dosettidayssata gididi, maarotethaa, keehatethaa, ashkketethanne dandda7a ma77ite. 13Issoy issuwa dandda7ite. Oonikka ba laggiyan qohettidabay de7ikko iyaw atto go. Goday hinttew atto gidayssada hintteka wolis atto giite. 14He ubbaa bolla ubbabaa issife shiishidi qachchiya siiqo ma77ite. 15Xoossay hinttena issi asi oothidi xeegiday, sarotethas gidiya gisho Kiristtoosa sarotethay hintte wozanaa haaro. 16Kiristtoosa qaalay hintte wozanan kumidi de7o. Cinccatetha ubban issoy issuwa tamaarssitenne zorite. Mazmuren, sabaninne ayyaana yethan Xoossaa wozanappe galatishe yexxite. 17Xoossaa Aawa Yesuusa baggara galatishe hintte odettiyabaa woykko oothiyabaa ubbaa Godaa Yesuusa sunthan oothite. 18Machcheto, ammaniyaa asaas bessiyabaa gidiya gisho hintte azinatas haarettite. 19Azinatoo, hintte machcheta siiqite; enttaw iitoppite. 20Nayto, hinttena yelidayssatas ubbaban kiitettite; hessi Godaa ufayssiyabaa. 21Aawato, hintte nayti ufayssi qanxonna mela entta camethofite. 22Aylleto, sa7an hinttew goda gididayssatas ubbaban kiitettite. Godaa bonchchishe suure wozanappe kiitettidi entta ufayssiteppe attin asi be7o gidi oothofite. 23Hintte oothiya ooso ubbaa asas gidonnashin Godaas oothiya mela wozanappe oothite. 24Godaappe laata woyto oothidi hintte ekkeyssa erite; hintte Godaa Kiristtoosa haggaazeeta. 25Xoossay asa som77o be7idi pirddonna gisho oonikka iita ooso oothiko ba iita oosuwa gisho zaaro ekkana.
Copyright
Learn More


text:
Average Rating: 0
Total Votes: 0
oa paapaa laali kaNmaNi laali ponmaNi laali paadinaen kaeLadi (oa paapaa laali) naan thodaigaLil thaangiyae thaalaattida kaadhalan kuzhandhaidhaan kaadhali aen sevvizhi kalangudhu poonthenRalil kodhiththadhaa kuLirndhadhaa kooRadi thalai saayththida madi paaymael thirumaenikku sugamoa endha naaLilum vaadaadha iLam thaamarai mugamoa idhai kaappadhu enRum paarppadhu indha thaay manamae (oa paapaa laali) oa maegamae oaramaay nee odhungidu iraichchaloa idigaLoa vaeNdumoa oa kuyilae paadivaa en paadalai nallisai idhayaththin naadhamoa ezhum sandhamum inidhaaga adhan oasaigaL sugamoa indha naaLoru alai paaya varum aasaigaL kanavoa endha aasaiyum niRaivaeRida nalla naaL varumae (oa paapaa laali)Tweet


text:
Hogganaan USAID tokko beellii Itoophiyaa barana qunname hammaataa ta’uu isaa dubbatan. Garee Yunaaytid Isteets gara biyyitti godaanef itti aanaa dura ta’aa han ta’e, Oboo Joonaataan Andirsan, sababa Ongee Kanaan belaadoonni bayyen dhumuu fi namoonii rakkina bishaanii fi nyaataa hammaataa dha saaxilaamuu isaanii ibse.
Beela biyyitiiti hamaate Kanaan naanooon Oromiyaa, Tigraay, Afaar, Somaalee, Amaaraa fi Ummata Kibbaa hubamuu isaani han dubbatu itti gaafatamaan kun, “bakka hunda dhaquun hindanda’amu,” jedha.
Obboo Yonaatan mootummaan Itoophiyaa dhaaboota gargaarsaa addunyaa adda addaa wajjin ta’ee namoota gargaarsa barbaadan gara miliiyoona kudhanii ta’u lafa gochuu isa yaadachiisee, biyoonnii biraas beela hammataa Itoophiyaa muudate kanaaf gargaarsa akka godhan wamichaa dhiheessera.


text:
" Dubartiin sirbituu tahuun jajjabduu taatullee kaayoo ufiitiif jabaachuu wayya" jetti, Nahimaa Abdurhiman
“Way Bada Ana” jettee bara 2000 keessa sirba isii ka qaraatiin jalqabde. “Faffacaanee, faffacaanee” jettee tokkummaa lallabdee hiyyummaallee tanaan keessaa baanaa jechuutti dabarte. Nahiman Abdurahiman sirbituu ganna 23 ti. Gaafa ganni isii 14 guutu maatii isiillee dhokattee sirbuu jalqabde, boofs ammoo gargaarsa obboleessa isiitiin sirbitu taatee warra beekamanitti dabalamte. "Silaa obboleessi kiyya na hin gargaarree as gahuu hin dandahu.” jetti .
Nahimaan ammoo yoo jireennaa fi jiruu ummata Oromoo ilaaltu, sirba “Faffacaanee faffacaanee biyyaa … biyyaa” jevhuun ka “yaada qalbii tiyyaa caalaatti naa himaa,” jettu sirbite.
Akka Nahimaatti dubartii tahanii sirbuun jajjabduu taatullee wal jajjabeesuu wayya. "Ammoo waan sirbaa oromoo gadi qabeti jiraa" jechuudhaan, itti fufteellee "Copyright (seera malee sirba abbaa qabu sirbuun) heddattee sirba 20 tahu karuma irratti qarshii shaniin gurguruuf baatanii yaahan …. Namii gaafatulleen hin jiru" jetti. Teessoon Nahimaa amma Dirree Dhawaa. CD isii lammeessoo akka isiin jettetti “haalaan namatti toltu” baafachuuf irratti hojjachuutti jirti. Mee waan nu Nahimaa gaafanne keessa haga tokko caqasaa.


text:
yen akka meenaa pundai super story 3
aval naittiyaal mukaththai thudaisittu, yen sunniyai nakkiye suththam seithaal. roomukkul laitderindhadhaal kuzhanthai muzhiththida, azhuga aarampiththathu. akkaa kuzhanthaiyai thottililirundhu yeduththaval, atharku yen pakkaththil amarndhu paalootta aarampiththaal. akkaavidam “akkaa muzhup paalaiyum koduththidaadhe, konjam vaikkaa” yenka, sariyena siriththaal. akkaavin kuzhanthai paal kudikka, kittirundhu paaththen. kuzhanthai paalkudisidirukka, akkaa mulaikalai thookki kaattittu, yen thalai mudiyai varuditte “thaans sunthar. iththanai naatkalaa, yenkaachum seks seithitamaattaamaanu azhainthittirunthen. nalla velai maanaththai kaappaaththiyadhu mattumillaama, yen aasaiyaiyum niraiveththitte” yenraal. naan avalidam “illakkaa, naanthaan thaans sollanum. innikkuthaan yen muthal seks uravai anupavichchen. thaans kaa”. “adade, appa kannippaiyanaa irunthiya. naan rompavum kuduththu vachsaval” “sari vidukkaa, paal yenke” yenka, kuzhanthai thoonkiyirundhadhu. akkaavidam kuzhanthaiyai vaangi poyi kattilla pottuttuvandhu, ava madiyila paduththen. akkaa kunindhu mulaikalai kaatta, yen marumagan michsam vaiththa paal, yen naakkil suvaipada aarampichchadhu. apdiye akkaa mulaiyai sooppeetteyirukka, paal vanthitteyirundhadhu. paal rompavum destaayirukka muzhu paalaiyum kudichsittuthaan yezhunthen. yezhunthathum akkaa kattilil paduthittu, kaalai virisukka, yennai panna sonnaal. naan akkaavin mel padarndhu, saamaanai aval kuzhikku nere niruththi mella vida, konjam valiyudan ul nuzhaindhadhu. akkaa sukaththil munaka, naan apdiye aattiyaatti oththen. yen sunni akkaavin punkaikkul sendru vara, akkaa meendum kaamalokaththirku senraal. akkaa mukaththa paaththitte kuththa, meenaakkaavin mukam yen ovvoru idikkum maariyadhu. iduppai pinnaazhuzhuththu kuththa, yen saamaan akkaavin karppappai varaikkum sendru vara, aval kaama vethanaiyil thudiththaal. yenakku muthal seks yenpathaal rompavum anupavichchu idikka, akkaa thevadiyaa maathiri thudiththaal. akkaavin munakal yenakku veriyetra, aval kaampukalai sappitte idichchen. avalum thampiyenrellaam paaraamal yen sunniyaal vathaikkappada, yenakku pothai thalaikkeriyadhu. pallai verukikkonde kuththa, aval pothaiyil yethetho ularinaal. yennaal thaanga mudiyaamal sunniyai uruga, yen saamaan thanniyai aval pundai mel thelichchadhu. naan avala mele paduthittu, iduppai mattum thookkittu thanniyai kakka, aval pundaiyai yen saamaanin thanni nanaiththathu. naan akkaavai vittu vizhaki padukka, akkaa yen thanniyai thodachchuk kontaal. pin iruvarum kattip pidichsukka, amaithiyaa pesittirundhom. pin thookkam kannaith thatta, ammanaththudan kattip pidisitte thoonkittom. aduththa naal kaalai 8 manikkuthaan yezhunthen. akkaa yerkanave yezhunthiriththirukka, naan dirasellaam maattittu, paathroom sendru pal thulakkinen. appo akkaa kudaththil thanniyudan veliyirundhu vara, yennai paaththu sirisitte ulle ponaal. naan pal thulakkittu samaiyalarai sella, aval kaiyila thuniyudan paathroomukkul poyittaal. samaiyalaraiyila kaapi rediyaayirukka, naan yeduththu kudisitte veliye vara, kuzhanthai vilaiyaadittirundhadhu. kuzhanthaiya yeduththittu keezheyukkaandhu divi paakka, akkaa kulichchittu roomukkul ponaal. diras maaththittu veliye vandhaval, yennai paaththitte samaiyalarai senrida, naan kuzhanthaiya irakki vittuttu samaiyalaraiyunul nuzhainthen. aval saappaadu pottittirukka “akkaa innikku velaikku pokanumaa” “nichsayamaa, innikku sampala naaldaa” “akkaa aasaiyaa irukkukkaa, neethaane naan yenna sonnaalum seiyarennu sonne” “saaridaa, innikku mudiyaadhu. naalaiyilirundhu naan un adimai. sariyaa” “sarikkaa, yeppa varuva” “innikku vara 8 maniyaakumdaa. sampala naalla, mathiyam vara maatten. kuzhanthaiya paaththukka” yenrittu, saappida thudankittaal. naanum avakitte solli paakka, mudiyaathunuttu kilampittaal. pokum podhu avalidam “naalaikku maatteettekkaa” yenka, sirisitte poyittaal. naanum sariyena vittida, 10 manikkaatta saappitten. kuzhanthaiyudan konja neram vilaiyaada, 11 manikkaatta kuzhanthai thoonkittaan. konja neram divi paakka mani 1 aayittadhu. yezhundhu kulikka, kuzhanthaiyum yezhunthittaan. paal ootri koduththu thoonga vaikka, nallaa thoonkinaan. apdiye pakkaththu veettila avanai padukka vechchittu, avangalidam sollittu, kilambinen. nere thiyettarukku 2.30 shovukku, thalaivar padaththukku poga, 6 manikku thaan mudinthathu. pin veliye vandhu kadaiyila saappittittu veedu vara, mani 7 aanathu. pakkaththu veettula kuzhanthaiya vaankittu, akkaa veettinul nuzhaindhu, diras maaththittu divi paaththidirunthen. 8 maniyaayida, akkaa innum varalai. akkaa 8.30 manikkuthaan vanthaal. avakitte yen lettinu ketka, aval sampalam thara neramaayiduchsunu sonnaal. naan divi paaththidirukka, aval saappaadu seiya thayaaraanaal.yenakku moodu thalaikkera, nere samaiyalaraisendru, avalai pinpuramaaga kattiyanaikka, aval “velaiyirukku vidudaa” yenraal. “naalaikku paaththukkaren” yenka, sirisitte podaa yenraal. naan meendum vandhu diviyila moozhka, mani 9kku melaanathu. apdiye akkaa saappaadu parimaara, rendu perume onnaavukkaandhu saappittu mudichsom. pin naan petroom sella, aval paaththirangalai kazhuva, samaiyalarai senraal. rendu araiyum nerethire iruppadhaal, naan petroomilirundhu lunkiya thookki, sunniya kaatti “akkaa” yenka, yennai paaththaal. aval “yenna?” yena thirumba, naan sunniyai kaiyila pidisitte “veyitting” yenren. avalum sirisitte pudavaiyai mele thookki kaanpichchu ” vanthitarendaa” yenraal. naanum sirisitte kattilala paduthirukka, kaal mani nera kazhichchu, pudavaiyotaye vanthaal. vandhaval petlait pottuttuttu, kattilil padukka akkaavai kattiyanaiththen. “akkaa, naalaikku gnaayiththukkizhamai, leevuthaane” “aamaam. yendaa” “naalaikku sollaren” “yappaa… yedho periya pilaanila irukkira maathiri theriyuthu. akkaava yethum panneeraatheedaa” “athellaam theriyaadhu. neethaane sonne, naalaiyilirundhu nee yenakku adimai” “saridaa raaja. nee yenakku yevvalavu periya udhavi seithirukke. nee nadu rottula virichchu padukka sonnaalum, kaattarendaa” “atha vidu, ippa pannalaam” yenka, akkaa sirichsaal. akkaa pudavai, jaakkettena ovvonna kazhattinaal. naan paniyanai kazhattittu, lunkiyayum kazhattiyeriya, akkaa ammanamaa paduththaal. pin jattiyayum kazhattittu akkaavin mele padarnthen. akkaavin maankanikalai sappittu, aval kazhuththil mukam puthaiththu nakka, aval sukaththaal ulara aarampichsaal. naan aval mukaththai nakkittu, mella saamaanai akkaavin pundaikkul vechchu azhuththa, yen saamaanam akkaavin pundaikkul thanjam pukunthathu. naanum sukaththil munakitte mella aattiyaatti, ulle vittu yen meenaakkaavai oththidirukka, aval pothaiyila pitharrinaal. yerkanave oththirundhadhaal pakkuvap pattirukka, mella iduppai veliyizhuththu, meendum vittu seeraana vekaththil idikka, akkaavo pundaiya thookki kaattinaal. naan idikka, akkaavin pundai rappar maathiri valaindhu kodukka, akkaavin siththirach sithiyil kuththitteyirunthen. yen udampu avalin meththaiyutampil paduththukka, iduppu mattum thookki thookki idiththadhu. avalum iduppai thookki kaatti pundaiya kaatta, yen saamaan vilaiyaadiyadhu. kittaththatta 5 nimidam oththiruppom, yen saamaan aval kaama munakalin veriyeri, than soottai thanikka thanniyai thelikka, sunniya pundaiyilirundhu urukitten. athanaal yen saamaan theliththa thanni, akkaavin thoppul kuzhiyai niraikka, akkaavo sukaththil pitharreette irunthaal. pin akkaavidamirundhu vizhaga, akkaa than pudavaiyaal, yen saamaan thanniyai thudaikka, naan apdiye paduththirunthen. appadiye rendu perum amaithiyaa paduththirukka, yenakku oru santhekam vanthathu. udane akkaavidam “yenkkaa, machsaan vanthittaa yennai marantheeduvethaane. apparam yennai okka vidamaatte, appadiththaane?” “dei, naan appadippatta kettaval kidaiyaadhu. yenakku kashtamnkarappa nee thaane, uthavine. nee illeyinaa, verevanayaavathu thedi, veliya thirinjiruppen. oru velai avan kettavanaayirunthaa, yen vaazhkkai yennaavathu. yosichchu paaru.” yenka, naan yethum pesaamal amaithiyaa irunthen. meendum akkaa “nee seitha uthavikku, naan yenna kaimaaru seiyarathinne theriyalai. avar vanthittaa, avar kitte ketka mudiyaadhu. athanaala yeppadiyaavathu, avarukku theriyaama, thiruttuth thanamaavadhu vandhu unnudan padukkarendaa. nee yeppa kettaalum, thookki kaattarendaa. athuthaan sari. aanaalum avar varaththaan onrarai varudam irukkille” “innondru, nee yenkkaa avarai paakka jeyilukku poratheyillai” “poyittuthaandaa irunthen. aanaa ankirukkira poleeskaaranga thappaa paakkiraanga. athai avaridamum solla, avar inime paakka varave vendaamnuttaar” ippadiye pesa, mani rompavum athikamaayittadhu. athanaala yenakku aduththa ozh potarathukkulla, thookkam vanthathu. veliye veru poi suththittu vanthathaala, rompavum dayartaayitten. akkaavaalum konjam mudiyaamal poga, avalum naalaikku paaththukkalaam yenrittaal. naanum sariyena netru polave akkaavum, naanum ammanamaakave, kattip pidisittu thoonkittom. aduththa naal kaalai vazhakkam polave 8 manikkaatta yenthirichchen. akkaa vazhakkam pola kaalaiyila yezhundhu, thanni pidikka aarampiththirukka, naanum vazhakkam pola pal thulakkittu, divi paaththidirunthen. kuzhanthai vilaiyaadittirukka, naan kuzhanthaiyudan vilaiyaadittirunthen. akkaa thanni pidisittu, saappaadu seiya, rendu perum saappittu mudichsom. mani 9 yai thaandida, rendu perum apdiye divi paaththidirukka, akkaa thanni yeduththathaal dirasellaam nanainthiduchsunu, kulikka poga naan divi paaththaatte ukkaanthirunthen. akkaa kulisittu, diras maaththittu vara, naan divi paaththitteyirunthen. akkaa vandhu ukkaara “akkaa aarampikkalaamaa” yenren. “yennadaa” “yennannellaam ketka koodaadhu. naan sonnaa nee seiyanum” “sarippaa… ketkaren. yennanga muthalaali seiyanum” yenraal sirippudan. naan kaama vilaiyaattukal vilaiyaada aarampiththen. “akkaa poi kathavai thaazh pottoottu vaa” aval poi kathavai thaazh pottuttu vara, avalidam “yenne ketkaamal ini, kathavai thirakka koodaadhu” “saringa saar” kuzhanthai dappena azhath thodangiyadhu. kuzhanthaikku pasikkuthunu, kuzhanthaikku paalootta thodankinaal. pudavaiyaala maraichchittu paalootta, akkaavai paaththu sirichchen.avalum sirikka, kuzhanthai paal kudisittu thoonga aarampiththaan. akkaavai roomukkul azhaiththu poi, pazhaiya jaakket onrai yeduththuththaa yenka, avalum yeduththu thanthaal. sariyena avalai veliyirunga, aval veliye poyittaal. andha jaakkettin rendu mulaikal kitteyum kat panna, azhakaa ottaiyaanathu. pin naan veliye sendru “akkaa, innikku pudavai kattaathe, avizhththidu. andha jaakketta kazhattittu, intha jaakketta pottukka. paavaadai ithaiye kattikka. ulla piraa pottiroontheeyinaa, kazhattidu. vendaam” yenka, yen kaiyilirundha jaakkettai vaangi paaththaval, sirisitte ulle poyittaal. 5 nimidam kazhichchu room kathavu thirakkappada, yen kankale athirndhana. akkaavin mulaikalin rendu pakuthiyum, andha ottai jaakkettil neettittirukka, azhakaana thoppuludan, paavaadaiya mattum kattittu akkaa veliye vanthaal. yen saamaan dappena nimira, naan akkaavin kitte sendru, veliye thalaik kaattittirundha mulaikalai paakka, akkaa vetkaththil thalai kavizhndhaal. naan mulaiyaye paaththidirunthen (thodarum)


text:
1Yu kayit bēsyēēt nyēbo Bēēntēkōōst kōōruruukyi keey :rubiichoo tukul yēēt akeenke. 2Nyēē ma tyaa, kuchōōnēē :bōlātēēt ake barak nyēē wuu kibuybuyēēt nyēē kāmooryēn. Kikerakay :bōlātoonoo ām kōōto tukul. 3Kikwoonchi rubiichoo tukuuk alak chēē wuu āloolātēētaab maat ānku bākutēbootēē mētēwookwaa. 4/Kikiinyiityi chii ake tukul nyēē kimii yooto Tāmirmiryēēt. Kitoow ām yooto :chii ake tukul kung'alaal ām kuutiit nyēē -mēēnkētē. Kiikoochinē :Tāmirmiryēētaab Yēyiin kāāmuukēywēēchoo. 5Kimii :Yuutayeek Yēērusālēēm chēē kiikōōnēmchi keey Yēyiin chēē kikwoonootēē yēēmēēt ake tukul ām kōōrēēt. 6Yu kakas bōlātoonoo, kōōruruuch keey nyēē kāākubōōtoon ām muyātēēt, kuuyu kikas :chii ake tukul ām icheek /kēēng'āloolēē kuutiinyii. 7Kimuuyo :bichoo ankoolat kumwooyē kule, "Lēyyē, ma Kalilaayeek :bichu tukul? 8Ām nee yu ng'āloolē :bichu ake tukul kuutuweekyoo? Kēēkwoonēē :acheek bōrōryōōsyēk chēē tēērchiintōōs. 9Bo :alake Baarti, Mēēti āk Elaam. Nto alak kibo :choo Mesobotaamya, kōōrēētaab Yuutayeek āk chēbo Kaabatookya, Bōōntō ākoo Eesya. 10Bo :alake Furuukya āk Bamfulyaa. Nto alak kubo Miisir āk komoswookik chēbo kōōrēētaab Liibya yēē kilēēkityiin āk Kurēēn. Nto acheek alak, kēēyēku tāyēēk kukwaanee Rooma 11chēē Yuutayeek āk chēē kikiikurub ātēbuutēkaab Yuutayeek. Kwoonēē :alake Kērēētē ākoo Areebya. Kēēkāsē bichu kung'āloolē ām kuutuweekyoo kōōbooru tukuuk chēē /kiilātē chēē rubtooy keey āk Yēyiin!" 12Ām muyātēēt āk chēērukyēēt, kuteebee keey kule, "Ng'al nee chu, ee?" 13Nteenee, kiichaasee keey :alake ng'aleechaa kumwooyē kule, "Bōōkityootiin :bichu!" 14Nto mii yoo, kung'eet :Bētērō āk lēbkēēyik chuut taman āk akeenke ānkung'āloolchi biiko choo kikiiruruukyi keey yooto kukuurchinē barak kule, "Yuutayeekyoo, āmwoowook, ii, kāābkōōnyoo āk akweek tukul choo ōbooyē Yēērusālēēm, ōyēbchi yiit kāroomin kiyēē āmiitē wāāmwoowook. 15Mābōōkityootiin :bichu kuu wōloo ōsōōtitooy akweek. Ntēē miitē :asiista sōmōk nyēbo kōrrōōn. 16Māwuu nyoo. Kikiikumwooy :ng'ālooltooyiintēētaab Yēyiin Chōwēēl ng'ālyoontooni. Kimwooy kule: Mwooyē :Yēyiin kule, 17'Ām bēsyōōsyēkaab lētuut +māāng'oobchi Tāmirmiryēēnyuu biiko tukul. +Māāboorchi lōkōōkwook ām ng'oong'uutyēēt kiyēē mākumwooy. +Māāng'oonkyi āybēēriikwook kukas kitōōntōyēēnik ām mētēwookwaa. +Māāboorchi booyikwook ng'aleek ām kiirwootik. 18Makuyeyakay mbo kuu nyooto ām wōlēē mii motwoorik ānku murēn nto chēēbyōōsōōk. +Maang'aabee icheek Tāmirmiryēēnyuu ām bēsyōōsyēchooto, ānku mākung'ālooltoowoo ām kāāmuukēywēēkyuu. 19Mākutook :tukuuk ām wōliin bo barak āk wōli bo ng'wēny chēē -/mākyoomu. +/Makiitaata koroti, kuchō :maata ankuchiilta :yyētiit. 20Mākumis :asiista ankusalakay :araaweet kule 'lib,' nto chōōnii :bēsyoonoo wōō ānkubo kwong'uut nyoo bo Mokoryoontēēt. 21+/Makiiraraach chii ake tukul nyoo riirchinē Yēyiin.' 22"Mooyēētaab Isirāyēēl, ōyēbchi yiit ng'aleechu: Yēēsu nyēbo Naasareet ku chii nyēē kiiboorunēē :Yēyiin ng'al chēbo kwong'uut kubununēē inee wōloo ōnkētitooy :akweek. 23/Kikiiyokoowook chiichi sooyeyee kiyēē ōmāchē ām kēēlto nyēē kikiikusatita :Yēyiin ām ng'oomnānēēnyii. Kyoong'eet :akweek ōboontē keey āk biikaab Rooma obakach ōkwērtoochinē murtooywoontēēt. 24Nteenee kiing'eetee :Yēyiin meet kootyaakta ām nyalil ake tukul, kuuyu mēēbērē kiimuuchē :meet kukiilchi inee. 25Kimwooy :Tāwuti kurubta keey āk Mokoryoontēēt kule, 'Intōōwoo :Yēyiin btaman. Miitē :Yēyiin āwunyuu nyēbo taay, kunyoo, māmii kiy nyēē makutwaaya. 26Ng'erechaat :mooyēēnyuu ānkubāybāyēch :ng'aleekyuu. Mākōōbuur :bōōrnyuu kuboonto kāākēnātēēt, 27kuuyu mēēbērē +mēēbākookyi bōōrnyuu kāābkwoombiich, nto -meebakaakte kunun :chiing'uung' nyoo churtaat. 28'Kwēēboorwoo kēēlwookik chēbo soboonto, anku +meeng'ereechaa kuyitita ām taayeeng'uung'.' " 29Kitas taay :Bētērō kumwooy kule, "Mbo ng'eetaabiya, okany āchuurtoowook: Kime :Tāwuti /ankeemuy. Tākiinkētē mbo raat wōloo /kikēēmuchinē. 30Ki ng'ālooltooyiintēētaab Yēyiin :Tāwuti ānkiinkētē :inee kiyēē kikiikukuurtoochi :Yēyiin. Kiiwoolchi keey :Yēyiin Tāwuti kule mākōōkoochi chiito akeenke ām chēbo kōōnyii chākuyēk bāytooyiintēēt. 31Kukāsē kiyēē kimii taay, kung'āloolē ng'eeteetaab meet nyēbo Kāārārookiintēēt. Kimwooy kule mēēbērē +/mākēēbākookyi kāābkwoombiich, nto mēēbērē +makunun :bōōrnyii. 32"Kookoong'eetee :Yēyiin Yēēsu nyiitēnyi meet ankookeekas :acheek tukul ng'aleechu bo man. 33/Kōōkiikoochi kōōbuurunēē :Yēēsu komosta nyēbo taay nyēbo Yēyiin. Kōōkunyōōr Tāmirmiryēēt kuu yoo kikiikukuurtooy :Yēyiin, ānku kāākurōōbwēēch Tāmirmiryoonoo. Kunyi, kookas :akweek kuyēyāktōōs :tukuuchoo bēsyooniitēnyi. 34"Mānāāwo :Tāwuti barak, nteenee kimwooy kule, 'Kimwoochi :Yēyiin Mokoryoontēēnyuu kule: 'Itēbunēē āwunyuu nyēbo taay kēēbāytooyiisyē tukwaay 35ānku +maawaang'te buunikuuk.' " 36Kimwooy :Bētērō kule, "Kunyoo, kukas :biikaab Isirāyēēl tukul ng'ālyoontooni: Kiyey :Yēyiin Yēēsu nyiitēnyi kyōōkwērtoochi :akweek murtooywoontēēt kuyēk Mokoryoontēēnyoo ānkuyēk mbo subak Kāārārookiintēēnyoo." 37Yu kakas :biiko ng'aleechaa kimwooyē :Bētērō, kung'woonchi miisin ām kiyēē kikiikuyeyakay. Kimwoochi :bichoo Bētērō āk lēbkēēyik chuut alak kule, "Mbo ng'eetaabiya, ara keeyey nee?" 38Kukētyi :Bētērō bichoo kule, "Oweekse ām miyootyēēt /ankiibatisan chii ake tukul ām akweek ām kaayneetaab Yēēsu Kiriistō sukung'eet /kēēnyōōwook kaat ām choolwookātēēng'woong'. Nto mii yoo, +/mākēērōōbwook Tāmirmiryēētaab Yēyiin. 39Kiyooto nyēē kōōkukuurtoowook :Yēyiin āk lōkōōkwook ākoo mbo nkicheek alak choo lōōyēch chēē mākukuur :Yēyiin." 40Ām ng'aleechuutēchu āk alak chēē chaang' kiikāloonchi :Bētērō biiko kumwoochinē kule, "Osatee keey wōlēē mii :biikaab kōōrooni chēē moosootiin. Yoo kooyey kuu nyooto, ku kōōsāru keey." 41/Kikiibatisan biiko choo kicham ng'aleekaab Bētērō. Kitāsyi keey bēsyoonooto :biiko alake chēē kiyitē kisyēērōōk sōmōk. 42Kiinēmu keey :bichoo kuriib kāānēētiisyēētaab lēbkēēyik. Kiinēmu keey mbo subak kōōbuurchiintōōs ānkuyēētyēēchinē keey. Kyoomchiintōōs āmiik ānkusooyē :tukul Yēyiin. 43Kiyey :lēbkēēyik ng'aleek chēē chaang' chēē /kiilātē ānkōōywēyiis :biiko tukul. 44Kiibuurē :biikaab Yēyiin yēēt akeenke ānkuyēētyēēchinē keey ām kēēlto ake tukul. 45Kyooltooy tukuukwaa ānkuyēētyēēchinēē chii ake tukul nyoo kābotyi :kiy. 46Kibēētii :bichoo kwaak bākutuuytōōs yēē bo biiwuutaab Kōōtaab Yēyiin. Kyoomchiintōōs āmiik ām kooriikwaa āk bāybooyyēēt. 47Kōōkoostooy Yēyiin ānkung'ērēkyinē :biikaab kiriinkoonoo icheek. Kitāsyinē icheek :Mokoryoontēēt biiko alak chēē kimii /kiirāroochē ām bēsyō ake tukul.
Copyright
Learn More


text:
1Phawuloosaranne Sillaasera Amfipholisaranne Apholoniyara aadhdhidi Teselonqe bidosona. Yan Ayhude Woosa Keethi de7ees. 2Phawuloosi kaseyssada yaa gelis. Yan heedzu saamintta Xoossaa qaalappe asaas odis. 3Kiristtoosi waaye ekkanawunne hayqoppe denddanaw besseyssa enttaw qonccisidi odishe, "Yesuusi ha taani hinttew odeyssi Kiristtoosa" yaagis. 4Enttafe issoti issoti oday tuma gideyssa ma77idi Phawuloosaranne Sillaasera issifidosona. Hessadakka, Xoossaa goynniya daro Girike asaynne daro bonchchettida maccasatikka enttara issifidosona. 5Shin Ayhudeti qanaattidi issi issi oosoy baynna iita asata ogeppe shiishidosona. Kataman buqethi kessidosona; Phawuloosanne Sillaase asaas aathi immanaw koyidi Yaasona keethaa teqqidosona. 6Phawuloosinne Sillaasi enttaw benttonna ixxin, Yaasonanne issi issi ammaneyssata katamaa halaqatakko goochchi efidi, "Hayssati biitta ubbaa buqeyssati ha77i nuukko yidosona. 7Yaasoni entta ba son wothis. Hayssati, 'Yesuusa giya hara kawoy de7ees' gidi Qeesare kiitaa menthosona" yaagidi dhoqqu gida qaalan odidosona. 8Shiiqida asaynne katamaa halaqati hessa si7idi hananabaa dhayidosona. 9Halaqati Yaasonanne harata waasen birshshidosona. 10Ammaneysati Phawuloosanne Sillaase qammara Beeriya yeddidosona. Beeriya gakkidi, Ayhude Woosa Keethi gelidosona. 11Beeriya asati Teselonqe asatappe aadhdhida suureta. Entti qaala kumetha wozanaappe ekkidosona; Phawuloosi gidayssi tuma gideyssa shaakki eranaw gallas gallas Geeshsha Maxaafata xanna7oosona. 12Hessa gisho, enttafe daroti, Giriketappeka bonchchettida daro maccasatinne daro addeti ammanidosona. 13Shin Teselonqen de7iya Ayhudeti Phawuloosi Xoossaa qaala Beeriyankka odidayssa si7ida wode Beeriyaa yidi asaa buqidosona. 14Hessafe guye, ammaneyssati ellesidi Phawuloosa abbaa mati yeddidosona. Shin Sillaaseynne Ximotiyoosi Beeriyan attidosona. 15Phawuloosa moyzida asati Ateena gathidosona. He asati Sillaaseynne Ximotiyoosi banttaw dandda7ettida mela ellesidi baakko yaana mela Phawuloosi kiittida kiitaa ekkidi Beeriya simmidosona. 16Phawuloosi Ateenan Sillaasenne Ximotiyoosa naagishe, kataman eeqi kumidayssa be7idi yilotis. 17Hessa gisho, Ayhude Woosa Keethan Ayhudetaranne Xoossaa goynniya Ayhude gidonna asatara qassi baara gahettiya asatara ubba wode palamees. 18Ephiqoroosanne Isttoyke geetettiya cugatappe issi issi eranchchoti Phawuloosara palamidosona. Enttafe issoti issoti, "Ha yooyamay ay odanaw koyii?" yaagidosona. Harati Phawuloosi Yesuusabaanne hayqoppe I denddidayssa banttaw odida gisho "Ooratha xoossatabaa odiya daanees" yaagidosona. 19Phawuloosa oykkidi Aryoospaagosa giya shiiqo bessaa efidi, "Ha neeni tamaarssiya oorathabay aybeekko nuna erisikkii? 20Ays giikko, neeni nuus oorathabaa odaasa; hiza hessi aybeekko nuuni eranaw koyoos" yaagidosona. 21Ateena asa ubbaynne yan de7iya imathati oorathabaa odettonnanne si7onna pee7okkona. 22Phawuloosi Aryoospaagosan shiiqida asaa sinthan eqqidi, "Ateena asaw, hintte xoossatas ubbaban daro yayyeyssa taani be7ays. 23Taani hintte katamaara yuuyashe hintte goynniya bessata be7iya wode 'Erettonna Xoossas' geetetti xaafettida yarshsho bessaa demmas. Ha hintte eronnashin goynneyssa taani hinttew odays. 24Sa7aanne sa7an de7iya ubbabaa medhdhida Xoossay, saluwanne sa7aa Goday, asi keexida keethan deenna. 25I de7o, shempponne ubbabaa asa ubbaas immiya gisho paci de7iya asada asa maade koyenna. 26Xoossay asa zerethi ubbaa issi addiyafe medhdhidi biitta ubban wothis. Yaatidi entti de7ana wodiyasinne bessaas zawa immis. 27I hessa oothiday asi iya koyana melanne pilggidi demmana melassa. Hanikkoka I nuuppe geemmibeenna. 28Hinttefe issi issi yexxeyssati, 'Nuuni iya nayta' gidayssada, 'Nuuni iyan paxa de7oos, qaaxoos.' 29Hiza, nuuni Xoossaa nayta gidiya gisho 'Xoossay asa hiillatethaninne qofan worqqafe woykko birappe woykko shuchchafe oosettidabaa daanees' yaagidi qoppanaw bessenna. 30Hessa gisho, Xoossay kase wode asay eronna oothidayssa aggidi aadhdhis, shin ha77i ubbason de7iya asi ubbay nagarappe simmana mela kiittees. 31Ays giikko, Xoossay ba doorida addiyan sa7an de7iya asa ubbaa bolla xillo pirdda pirddanaw qamma giigisi wothis. Iya hayqoppe denthidi hessa asa ubbaas tumayis" yaagis. 32Enttafe issi issi asati hayqoppe denddobaa Phawuloosappe si7idi, iya bolla qelqisidosona. Shin harati, "Nuuni hessa neeppe gujjidi si7anaw koyoos" yaagidosona. 33Hessa gisho, Phawuloosi entta giddofe keyis. 34Shin issi issi addeti Phawuloosara gahettidi ammanidosona. Entta giddofe Aryoospaagosan shiiquwan de7iya Diyonasyoosa giya addey, Damarsso giya issi maccasiyanne harati de7oosona.
Copyright
Learn More


text:
Hiriirri Mormmii Oromiyaa Godina Harargee Bahaa fi Gujii Keessatti Itti Fufee Oolee Jedhu Jiraattonni
Godina Harargee Bahaa aanaa Meettaa magaalaa Goroo Muxii keessatti barattoonni har’a hiriira nagaa ba’uu dhaan gaafii qaban dhiyeeffachuu isaani jiraattonni nuuf ibsanii jiru. Humnoonni mootummaas itti bobba’uu dhan hiriira isaanii bittimsuu isaanif barattoonnis addaan tamsaa’uu dubbatan jiraattonni.
Gama biraatiin immoo godinaa Gujii aanaa Goroo Doolaa magaalaa Har-Qalloo keessatti barattoonni mana barnootaa sadarkaa lammataa fi giddu gala sadarkaa lammaffaa kanneen hidhaman nuuf haa hiikaman, gumaan lammiiwwan keenya du’anii nuuf haa baafamu jedhanii dhaadannoo dhageessisaa hiriira ba’uu isaaniitin humnoonni mootummaa itti bobba'anii hiriira bittimsuu dhan barattoota reebanii kaan hidhaatti guuran jedhu jiraattonni.
Dhimaa kana qaama mootummaa irraa adda baafachuuf gara itti gaafatamaa waajira nageenya aanaa Gooroo Dolaa Obbo Aberraa Cuwweetti bibillee ture. Isaanis, waan jedhamuu kun dhara ta’uu fi magaalattin nagaa guutuu qabaachuu nutti himaniiru.


text:
Qopheessaan Windows Odaa Nabee “Operating System” ykn Tudhummii Ululaa of danda’ee hojjetuu dha jedhu.
Qophii keenya kana duraa keessatti waajjiraalee Oromiyaa keessa jiran keessatti “Software” Mosaajjiin Fuguga jedhamu kan dhaabbata openofice.org Afaan Oromootti hiikamee hojii irra ooluu isaa biiroon IT Oromiyaa nuuf ibsuun isaa ni yaadatama.
Qophii keenya har’aa irratti immoo ogeessa waa’ee kompiyuutaraa Tudhaamii Ululaa ykn "Windows Operating System" kan Afaan Oromoo uume tokko waliin gaaffii fi deebii geggeessine dhiheessina.
Obbo Tamasgeen Tasfaayee jedhamu. Bara 2004 keessa Yunivarsitii Finfinnee irraa barnoota IT (Information Technolgy) tiin eebbifaman. Yeroo ammaa biyya Israa'eel jiraatu. “Tudhummii Ululaa” kan Afaan Oromoo “Windows Odaa Nabee” jedhu uumaniiru.
Windows Odaa Nabee kan dhaabbati biraan hojjete irraa kan hiikame otuu hin ta’iin haaraa Afaan Oromoon kan barreeffamee fi of danda’ee kan hojjetu. Obbo Tamasgeen eeyama abbummaa ykn “copy right” mootummaa Israel biraa argachuu isaaniis nuuf ibsaniiru.
Windows Odaa Nabee Tudhummii Sululaa vaayiresii Kompiyuutara faaluun galmee ol kaa’amee balleessuu danda’u jalaa of dhoksuu kan danda’u ta’uu kan nuuf ibsan, Obbo Tamasgeen, Tudhummiin sululaa kun marsaalee Afaan Oromoo haga tokko irrattis maxxanfamee beeksisamaa jiraachuu isaas dubbataniiru. Waa’ee kanaa caalaatti hubachuuf http://windowsodaanabee.webs.com yoo seentan argachuu dandeessan.


text:
1Paasika Baale bonchchiya gallasaynne Uytha Baale bonchchiya gallasay gakkanaw nam77u gallasi attis. Kahine halaqatinne higge asttamaareti asi eronna Yesuusa oykkidi wodhdhiya oge koyoosona. 2"Asay ooshshi kessonna mela Paasika bonchchiya gallasan hessa oothoko" yaagidosona. 3Yesuusi Bitaaniya kataman baro hargganchchuwa Simoona son gibira bolla uttidashin, issi maccasiya albasxiroose giya shuchchafe oosettida philqqaaxe kumetha narddoose giya daro al77o shitto ekkada yasu. He philqqaaxiya menthada shittuwa Yesuusa huu7iyan tigasu. 4He bessan de7iya asappe issoy issoy hanqettidi, "Ha shittoy mela coo iitey aybisse? 5Ha shittuwa heedzu xeetu dinaaren bayzidi, miishiya manqotas immanaw dandda7ettees" yaagidi bantta giddon odettidosona. Yaatidi, he maccasiw daro boridosona. 6Shin Yesuusi "Ha maccasiw aykkoka gooppite; iyo ays waaysetii? Iya taw lo77obaa oothasu. 7Manqoti ubba wode hinttera de7oosona. Hintte koyida wode awudekka hintte entta maaddanaw dandda7eeta, shin taani ubba wode hinttera de7ikke. 8Iya ba dandda7idayssa oothasu; qassi tana moogos giigisanaw kasetada shitto tiyasu. 9Taani hinttew tuma odays; sa7a ubban Wonggelaa odiyason awunkka, asay iyo akeekana mela ha iya oothidayssi odettana" yaagis. 10Tammanne nam77u tamaaretappe issoy Asqoroota Yihuda geetetteyssi Yesuusa kahine halaqatas aathi immanaw enttako bis. 11Entti hessa si7ida wode ufayttidi, "Nuuni new miishe immana" yaagidosona; Yihudi Yesuusa aathi immanaw injje wode koyees. 12Uythaa Baaley bonchchettiya koyro gallas, Paasika kathaa maanaw maraze shukkiya wode Yesuusa tamaareti iyakko, "Paasika bonchchiya gallas neeni maana kathaa nuuni aw bidi giigisino?" gidi oychchidosona. 13Yesuusi ba tamaaretappe nam77ata hayssada yaagidi kiittis: "Katamaa biite; hintte bishin, otora haathe tookkida issi uray hinttera gahettana; iya kaallite. 14I bidi geliya keethaawa, 'Asttamaarey neekko, "Taani ta tamaaretara Paasika maanaw imatha kifiley awunee?" yaagees' yaagite. 15Keethaaway hinttena pooqiya bolla de7iya giigi uttida dalgga kifile bessana; hessan giigisite" yaagis. 16He nam77u tamaareti keyidi, katama bidosona; Yesuusi enttaw odidayssada demmidi, Paasika kathaa giigisidosona. 17Sa7ay omarssiya wode Yesuusi tammanne nam77u tamaaretara yaa bis. 18Entti uttidi kathi mishin, Yesuusi enttako, "Taani hinttew tuma odays; hinttefe issoy taara meyssi, tana aathi immana" yaagis. 19Iya tamaareti dagammidi, bantta huu7en huu7en, "Tuma taneshsha?" yaagidi iya oychchidosona. 20Yesuusi zaaridi, "He uray hintte tammanne nam77atappe issuwa; I taara issife tushanaw ba uythaa shaatiyan yeddeyssa. 21Asa Na7ay, Geeshsha Maxaafay hayqqana gidayssada hayqqana, shin Asa Na7aa, aathi immiya uraa ayye. He uray yelettonna attidaakko iyaw lo77oshin" yaagis. 22Entti miishin, Yesuusi uythaa ekkidi, Xoossaa galatis; he uythaa menthidi, ba tamaaretas immishe, "He7ite, hayssi ta ashuwa" yaagis. 23Xuu7aa ekkidi, Xoossaa galatidi, enttaw immin ubbayka he xuu7appe uyidosona. 24Yesuusi, "Hayssi ooratha caaquwan daro asaa gisho gukkiya ta suuthaa. 25Taani hinttew tuma odays; taani Xoossaa kawotethan ooratha woyniya uyana gallasay gakkanaw zaarada ha woyniyappe uyikke" yaagis. 26Mazmure yexxidaappe guye Shamaho Deriya bolla bidosona. 27Yesuusi enttako, "Hintte ubbay tana yeggi aggidi baqatana; Geeshsha Maxaafay, 'Xoossay dorssa heemmeyssa wadhdhana, dorssati ubbay laalettana' yaagees. 28Shin taani hayqoppe denddidaappe guye hinttefe kasetada Galiila baana" yaagis. 29Phexiroosi zaaridi, "Entti ubbay nena yeggi aggidi baqatikkoka, ta nena aggike" yaagis. 30Yesuusi Phexiroosakko, "Taani new tuma odays; hachchi qamma kuttoy nam77u toho waassanaappe sinthe neeni tana heedzu toho kaddana" yaagis. 31Shin Phexiroosi kaseyssafe minthidi, "Taani hari attoshin, neera issife hayqqiyakokka, nena kaddike" yaagis. Qassi harati ubbatikka hessada gidosona. 32Geetesemaane giya bessaa bidosona; Yesuusi ba tamaaretakko, "Taani Xoossaa woossada simmana gakkanaw hintte hayssan uttishite" yaagis. 33Yesuusi Phexiroosa, Yayqoobanne Yohaannisa baara ekkidi bis; daro waayettisinne un77ettis. 34Qassi enttako, "Taani hayqqana gakkanaw azzanas, hayssan gam77ishite; dhiskkofite" yaagis. 35Guuthi sinthe shiiqidi, sa7an gufannidi, dandda7ettiyabaa gidikko, he waaya saatey baappe aadhdhana mela, Xoossaa woossis. 36Qassi, "Abbaa, ta Aawaw, ubbabay new dandda7ettees, ha waaye xuu7aa taappe digga. Shin ne sheney hanoppe attin ta sheney hanoppo" yaagis. 37Yesuusi ba tamaaretakko simmi yidi, entti dhiskkidashin demmidi, Phexiroosakko, "Simoonaa, dhiskkadii? Neeni issi saatekka barkkada naaganaw dandda7abiikkii? 38Paacen hintte gelonna mela barkkidi naagitenne Xoossaa woossite. Hinttew lo77o amoy de7ees, shin hintte daaburanchcho asi" yaagis. 39Qassika bidi kaseyssadakka Xoossaa woossis. 40Ba tamaaretakko guye simmidi yaa wode dhiskkidashin demmis. Entta ayfiyaa dhiskkoy goozi wothida gisho iyaakko ay odettiyakokka erokkona. 41Heedzantho enttako yidi, "Ha77i gakkanawukka dhiskkeetinne shemppetii? Hiza, gidana; saatey gakkis; be7ite! Asa Na7ay, nagaranchcho asatas aadhdhi imettana wodey gakkis. 42Denddidi yedhdhite; be7ite, tana aathi immanayssi gakkis" yaagis. 43Yesuusi hessa buroo odishin, tammanne nam77u iya tamaaretappe issoy, Yihudi, ellesidi gakki wodhdhis. Qassi kahine halaqati, higge asttamaaretinne cimati kiittin, mashshenne xam77a oykkida daro asay iyara issife yidosona. 44Yesuusa aathi immanayssi he daro asaas, "Taani yeerey iya; iya oykkidi, loythi naagidi, ekki efite" yaagidi malla odi wothis. 45Yihudi gakki wodhdhida mela Yesuusakko shiiqidi, "Asttamaariyaw" yaagidi Yesuusa yeeri ekkis. 46He daro asay Yesuusa oykkidosona. 47Shin matan eqqidayssatappe issoy ba mashshaa shoddidi kahine halaqaa aylliya shocidi, iya haytha qanxidi holis. 48Yesuusi zaaridi, he shiiqida daro asaakko, "Tana pangga kessidi, pangga oykkeyssada oykkanaw mashshenne xam77a oykkidi yidetii? 49Taani Xoossa Keethan tamaarssashe, gallas gallas hinttera de7iya wode tana oykkibeekketa, shin Geeshsha Maxaafay gidayssi polettanaw bessees" yaagis. 50Iya tamaareti ubbay iya yeggi aggidi baqatidosona. 51Laxana xalaala ma77ida issi naatetha uray Yesuusa kaalleyssa asay oykkis. 52Shin he uray laxana yeggi aggidi, xire kallo baqatis. 53Asay Yesuusa kahine halaqaa soo efidosona. Yan kahine halaqati, cimatinne higge asttamaareti shiiqidi de7oosona. 54Phexiroosi kahine halaqaa zabbaa gakkanaw haahon iya kaalli bidi yan naageyssatara uttidi tama kayees. 55Kahine halaqatinne shiiqida asa ubbay Yesuusa wodhanaw iya bolla markka koyidosona, shin aykkoka demmibookkona. 56Daro asati iya bolla worddo markkattidosona, shin entta markkatethay issino gidenna. 57- 58Issi issi asati denddi eqqidi Yesuusa bolla, "I, 'Taani asi keexida ha Xoossa Keetha laallada, asa kushen keexettiboonna hara Xoossa Keetha heedzu gallasa giddon keexana' gishin nuuni si7ida" yaagidi worddo markkattidosona. 59Gidoshin, entta markkatethay hessankka issino gidenna. 60Kahine halaqay asa ubbaa sinthan denddi eqqidi, "Hayssati nena mootiya mootuwas ne zaariyabay baawe?" yaagidi Yesuusa oychchis. 61Shin Yesuusi si77i gis; aykkoka zaaribeenna. Kahine halaqay, "Anjjettida Xoossaa Na7ay, Kiristtoosi neneyye?" yaagidi zaari oychchis. 62Yesuusi zaaridi, "Ee tana, hintte Asa Na7ay, wolqqaama Xoossaafe ushachcha baggara uttidashin qassi saluwa shaarara yishin be7ana" yaagis. 63Kahine halaqay ba ma7uwa peedhidi, "Nuna hara markka ay koshshii? 64Hintte iya cashshaa si7ideta; hintte qofay aybee?" yaagis. Entti ubbay, "I hayqqanaw bessees" yaagidi iya bolla pirddidosona. 65Enttafe issoti issoti iya bolla cutethi oykkidosona. Iya ayfiyaa goozidi baqqishe, "Nena dechchiday oonee? Ane nuus oda!" yaagidosona. Naageyssati iya ekki efidi garaafidosona. 66Phexiroosi kahine halaqaa zabban garssa baggara de7ishin, kahine halaqaa macca aylletappe issinniya yaa yasu. 67Phexiroosi tama kayeyssa be7ada, tishshi ootha xeellada, "Neenikka Naazirete Yesuusara de7aasa" yaagasu. 68Shin Phexiroosi, "Ne geyssi aybeekko ta erikke, taw akeekettenna" yaagidi kaddis. Yaagi simmidi zago keyaa wode sohuwara kuttoy waassis. 69He aylliya Phexiroosa be7ada, iya matan eqqida asatakko, "Ha uraykka enttara de7ees" gada zaara odasu. 70Shin Phexiroosi qassika kaddis. Guuthi gam77ishin, matan eqqida asati nam77antho Phexiroosakko, "Neeni Galiila biitta asi gidiya gisho tuma enttara de7aasa" yaagidosona. 71Shin Phexiroosi, "Taani hintte giya uraa erikke!" yaagidi bana qanggethinne caaqo oykkis. 72Sohuwara kuttoy nam77antho waassi aggis. Phexiroosi Yesuusi iyaakko, "Neeni kuttoy nam77u toho waassanaappe sinthe heedzu toho tana kaddana" gidayssa akeekidi daro yeekkis.
Copyright
Learn More


text:
Super Star rajanee moovee kabaali raepu prapaMcha vyaaptaMgaa viDudala kaabOtuMdi. kaagaa ee rOju udayaM kabaali preemiyar shOlu konni chOTla vaeSaaru. sinimaa choosina vaaLlalO evarO sinimaani mobail lO rikaarDu chaesi aan lain lOki vadilaaru. ayitae rajanee iMTraDakshan seen maatramae leek kaavaDaM chitraaniki plas maatramae gaanee ae maatraM ephekT laedu. ee veeDiyOtO kabaali pai aMchanaalu iMkaa perigae avakaaSaalu kanpistunnaayi.
rileej tarvaata kabaali tarvaata enni sensaeshans sRshTistaaDO.. enni rikaarDulaku paMch lu istaaDO appuDae cheppalaeM kaanee.. viDudalaku 4 rOjula muMdae 225 saiTlaku paMch paDipOyiMdi. okaesaari 225 veb saiTlanu byaan chaeyaalani aadaeSistoo madraasu haikOrTu aadaeSaalu jaaree chaesiMdi. pairasee mahammaari paeTraegipOtuMDaDaMtO.. pairaseeki aDDaagaa maarina 225 saiTlanu staMbhiMpa chaeyaalaMToo.. kabaali nirmaatalu haikOrTuku vinnaviMchaaru. deenipai vichaaraNa chaepaTTina kOrTu.. aa 225 saiTlanu staMbhiMpa chaeyaalani aadaeSaalichchiMdi. aeM chaestae aeMlaabhaM sinimaa primiyar shO nuMDae seen leek ayyiMdi. deenipai nirmaatalu seeriyas ayyaaraTa. mana daggara aMtae aeM chaesinaa aeM chaeyalaeM..


text:
Biyya Jarmanii keessa waggoota 32f kan jiraate Gazexxessaa Yaareed Terfaa Dibaabaa dhalatee waggaa 10ti maatii isaa waliin gara Jarmaniitti godaane.Yaared Jarmanii eega seenee booda Oguuma gosa adda addaa barate.
Dura ooguuma bittaa fi gurgurtaa bunaa, itti fufee mana barnootaa diraamaa seenuun taatummaa baratee fiilmii keessatti taatoo qooda gaggabaabaa tahee hojjete, wellisuu fi kanneen faffakaatanis hojjetaa ture.
Yeroo ammaa Televiziyoona biyya Jarmanii NDR jedhamu keessatti sagantaa dhiyeessu qaba. San dura Raadiyoo biyyattiif hojjachu isaa kan ibsu Yaareed Kitaaboota lamas barreessee jira.
Dhiyeenya kanas Televiziyoona biyya Jarmanii tokko irratti nyaata oromoo beeksisuuf carraa argateera. Biyya ofii gadhiifnu iyyu afaanii fi aadaan keenya dagatamuu hin qabu jedha Yaareed.
Gaaffii fi deebii kutaa lamaan dhiyaate MP3 tuquun dhaggefadhaa.


text:
1"Taani Saaroona giyo sohuwan mokkiya ciishshaanne wombban mokkiya lo77o ciishshaa mala" yaagaasu. 2"Ee ta siiqiyaa maccaasaa giddon xeelliyo wode, agunttaa giddon beettiya lo77o ciishshaa milatausu" yaagiis. 3"Ta siiqoi hara wodallatu giddon xeelliyo wode, woran de7iya appiliyaa giyo mittaa milatees; tana keehi ufaissin, a kuwaa giddon uttaas; a aifee min, tana keehi mal77ees. 4I tana kattaa miyo aaho wuigiyaa gelissiis; ba siiquwaa banddiraadan ta bolli xoqqu xoqqu oottiis. 5Taani a siiquwan ohettada harggido gishshau, zabiibiyaa aifiyaa tana mizidi gasttissite; appiliyaa tana mizidi, ta wolqqaa kunttite. 6Ba haddirssa kushiyaa tana borkkotissiis; ba ushachcha kushiyan tana qoommiis. 7Inttenoo Yerusalaame yelaga maccaasau, siiqoi bau dosidi denddana gakkanaashin, a intte beegottenna mala, taani inttena genessatuuninne bazzo wushatun callais. 8"Siyite, hegee ta siiquwaa cenggurssaa! Be7ite deriyaara piriiddi, keratu bollaara xonggettiiddi gakkiis! 9Ta siiqoi wushaa mala; woikko genessa maraa milatees. Be7ite, i nu keettaa dirssaa matan eqqiis; eqqidi maskkootiyaara soo xeellees; magalashuwaa garssaarakka luuxxidi xeellees. 10Ta siiqoi tana hagaadan yaagees; 'Ta siiqee, dendda! Ta malanchchee, haaya! Issippe ane boos. 11Be7a, balggoi aadhdhiis; iraikka eqqiis. 12Biittan ciishshai ciyyiis; yettaa yexxiyo aginaikka gakkiis; haraphphiyaa yettai nu biittan siyettees. 13Balasee aifiyaa doommiis; woinee ciyyiis; a ciishshaa sawoi biittan tonggu gees. Hegaa gishshau, ta siiqee, dendda; ta malanchchee, haaya; ane issippe boos' yaagees" yaagaasu. 14"Neeni aafuwaa doona zaallaa za7an qosettida haraphphee mala; ane issitoo tana ne som77uwaa bessa; ne cenggurssaakka sissa. Aissi giikko, ne cenggurssai tana qarettees; ne som77oikka daro lo77ees" yaagiis. 15"Nu woinee ciyyiis; hegaa gishshau, nu woiniyaa gidduwaa bashshiya worakanata, he qeeri worakanata piriyaa wottidi oiqqite" yaagidosona. 16"Ta siiqoi taagaa; taanikka aaro; ciishshaa giddon i ba wudiyaa heemmees. 17Qamma xumai qaarettanaashin, maallado carkkoi carkkanaashin, ta siiquwau, genessaadan woikko yelaga wushaadan, aafotiya deriyaara woxxaidda haa simma" yaagaasu.
Copyright
Learn More


text:
Mana-hidhaa Qilinxoo keessatti kanneen torban tokkoof nyaata lagachuun mormii irra jiran – Hoogganoonni Koongiresa Fedseraalawa Oromoo fi ka dhaabota biroo walumaa-galatti – sagal, haala fayyaa isaaniif yaaddessaa ta’e irra jiru. Mucayyoon Obbo Beqqelee Garbaa, durbee Boontuu Beqqelee akka jettutti, abbaa ishee – Obbo Beqqelee Garbaa fi hoogganoota KFO ka biroo akka Dajanee Xaafaa, Gurmeessaa Ayyaanoo fi Addisuu Bullaallaa ka biroo dabalee namoonni sagal torban har’aa ture kan nyaata lagachuudhaan mormii isaanii jalqaban. Bulchiinsi mana-hidhaa Qilinxoo hidhamtoota saglan hidhamtoota ka biroo irraa addatti loogii hamaa nu irratti geggeesse – jechuudhaan, iyyannaan mana-murtiitti dhiheeffatanii murtii-haqaa gaafachaa turan, manicha murtiitiin garuma bulchiisicha mana-hidhaa sanaatti taasisamuu isaatiin ture kan isaan torban dabre nyaata lagachuu sana jalqaban – jetti Boontuun. Eega isaan nyaata lagachuu jalqabanii as, yeroo torban tokkoo kana keessatti qaama mootummaa irraa namni iyyannaa isaanii dhaggeeffatee deebii furmaataa kenneef akka hin jirre illee dubbattee jirti. Hidhamtoota sagalan nyaata lagataa jiran keessaa kan har’a gad-ba’ee maatii dubbisuu danda’e – Obbo Beqqelee, Obbo Dajanee fi Obbo Gurmeessaa qofa akka tahes eertee jirti. “Warri hafan baay’ee dadhabuu irraa kan ka’e lafaa ol ka’anii deemuu illee akka dadhabaniii fi haala yaaddessaa irra jiran abbaan koo natti himee jira” – jetti, Boontuun.
Gaaffii fi deebii guutuu dhaggeeffadhaa


text:
1GODAI hagaadan yaagees; "Makkalanchcha naatussi aayye7ana! Taani halchchabeennabaa oottiyaageetussi, ta Ayyaanaappe gidenna exaa banttau giigissiyaageetussi, nagaraa nagaraa bolli gujjiyaageetussi aayye7ana. 2Gibxxe kawuwaa qatuwan attanaunne Gibxxe kuwan attiyoosaa koyanau, tana zoretaa bessennan, duge Gibxxe wodhdhiyaageetau aayye7ana! 3Hegaa gishshau, Gibxxe kawuwaa qatoi intteyyo yeella, kuwaikka kaushsha gidana. 4Eta halaqati Xo7aanen de7ikkokka, eti kiittidoogeeti Haneesa giyo katamaa gakkikkokka, 5yeellappenne kaushshappe attin, haraabaa aibanne wodhdhenna asaa, aibanne maaddenna woikko go77enna asan ammanettida asi ubbi kauyyana" yaagees. 6Neegeeban de7iya do7atubaa GODAI giyoogee hagaa; kiitettiyaageeti metoinne tuggai de7iyo biittaa gidduwaara, gaammoinne gaammiyaa woriya shooshshatinne paalliya demeti kolxxiyo iita biittaara kanttidi baana. Bantta duretettaa haretu zokkuwan, bantta aquwaa gaameelatu zimettan caani ekkidi, etayyo aibanne worissenna biiti baana. 7Aissi giikko, Gibxxe maadoi waagi bainnabaanne mela. Hegaa gishshau, taani a, "Co77u giidi uttida Ra7aaba" yaagada sunttaas. 8Ha77i ba; baada sinttaara yaana wodiyaassi merinaa malaataa gidana mala, eta sinttan shuchchaa masettan qaaca; mazggafankka xaafa. 9Aissi giikko, hageeti makkalanchcha asatanne worddanchcha naata; eti GODAI yootiyoobaa siyanau koyenna naata. 10Eti ajjuutaa yootiyaageeta, "Ajjuutaa be7oppite" yaagoosona; hananabaa yootiyaageetakka, "Ufaissiyaabaappenne milatiyaabaappe attin, nuuyyo suurebaa yootoppite. 11Ogiyaappe kichchite; loossuwaappekka issi baggi simmite; nuuni Israa7eela Geeshshaabaa zaarettidi siyokko" yaagoosona. 12Yaatin, Israa7eela Geeshshai hagaadan yaagees; "Intte ha qaalaa ixxidi, asa naaqqiyoogan ammanettido gishshaunne cimmiyoogan ceeqettido gishshau, 13ha nagarai intteyyo za77idi wodhdhiya, akeekennan eesuwan kunddiya adussa gimbbiyaa mala gidana. 14A meqoi urqqaappe medhdhidonne nippi giidi meqqida otuwaa mala gidana; he mequwaa giddon tama kaashiyo woikko ollaappe haatta duuqqidi kessiyo kon77inne beettenna" yaagees. 15Ubbaa Haariya GODAI, Israa7eela Geeshshai hagaadan yaagees; "Intte taakko simmiyoogaaninne shemppiyoogan attana; co77u giyoogeenne ammanettiyoogee intteyyo wolqqa gidana; shin intte ixxideta. 16Ixxidi hagaadan yaagideta; 'CHii, nuuni paratun uttidi baqatana' yaagideta; hegaa gishshau, intte baqatana. Qassikka intte, 'Eesotiya parata toggidi biichchana' yaagideta; hegaa gishshau, inttena yedettiyaageeti eesotana. 17Issi tooranchchaa be7idi, intteppe sha7u asai baqatana; ichchashu tooranchchati inttena muliyaa yedettana. Deriyaa huuphiyan essido banddiraa mittaappe attin, intte tooranchchatuppe issoinne attenna" yaagees. 18SHin GODAI intteyyo kehanau naagees; i intteyyo qarettiyoogaa bessanau denddees. Aissi giikko, GODAI xillo pirddiya Xoossaa; a naagiyaageeti ubbati anjjettidaageeta. 19Inttenoo, Yerusalaamen de7iya Xiyoone asatoo, hagaappe sinttanau yeekkekketa; intte waasuwan i intteyyo tumuppe qarettana; i intte waasuwaa siyiyo wode, intteyyo zaaruwaa immana. 20Godai intteyyo metuwaa oittaanne tuggaa haattaa immikkokka, intte asttamaaree hagaappe sinttan bana qottenna. SHin intte aifee intte asttamaariyaa be7ana. 21Intte ushachchi woikko haddirssi simmiyo wode, guyyeera inttena, "Ogee hagaa; an biite" yaagiya cenggurssaa intte siyana. 22Hegaappe guyyiyan, biran alleeqettida eeqatanne worqqan kamettida misileta intte tunissana. Qita curqqadan intte eta, "Nuuppe haakkite" yaagidi wora olana. 23He wode intte biittan zerido kattaassi i iraa bukissana; biittaappe mokkiya kattaikka murutanne daro gidana. He gallassi intte miizzai aaho dembban hemettana. 24Gadiyaa goyiya booratinne hareti laidaaninne gillan suraggidi, maxiniyan sohido harqquwaa maana. 25Intte morkketu qatoti omoodettin, asai goora7ettidi wuriyo gallassi, gita deretuppenne xoqqa deretuppe pultto haattati goggana. 26He gallassi aginee poo7oi awaa poo7uwaadan hanana; awaa poo7oikka kaseegaappe laappun kushe darana; laappun gallassa poo7uwaa keenaa poo7ana. He gallassi GODAI meqqida ba asaa koolana; i dechchin masunxxida masunttaakka pattana. 27Be7ite, GODAA sunttai suulliya hanqquwaara, sikkida cuwaa shaaraara haahosaappe yaana; a doonai hanqqoi kumidoogaa; a inxxarssaikka miya tama. 28Ubbabaa pitti qucci efiya di7uwaadan, xaissiya carkkuwaa yeddana. I kawotettata bashshaa zazzariyan baqqana; asaa gappataakka wora efiya bixaalaa barssana. 29Geeshsha baalai bonchchettiyo qammi yexxiyoogaadan, intte yexxana; GODAA deriyaa Israa7eela Zaallaakko biyo wode, pulaaliyaa punnidi yexxiya asai ufaittiyoogaadan, intte ufaittana. 30Qassi GODAI ba yashshiya cenggurssaa sissana; a qesee wodhdhidi shociyo shochchaa ba suulliya hanqquwan, miya tamaa lacuwan, gotiyan, uushuwaaninne shachchaa burcciyan qonccissana. 31GODAI ba xam77an shociyo wode, Asoore biittaa asati cenggurssaa siyidi dagammana. 32GODAI eta ba qaxxayiyo xam77an shocana shochchai ubbai karaabiyaaninne diittan gidana. Olan i ba qeesiyaa denttidi, eta olana. 33Aissi giikko, tamaa eettiyoosai beni giigiis; he sohoi giigidoi kawuwaassa. He sohoi ziqqanne aaho gididi, tamainne daro mittai dooretti uttidoo soho. GODAA shemppoi dinniyaa shaafaadan yiidi, he tamaa eetti kessana.
Copyright
Learn More