text:
Go to GoFundMe to donate.
Lola tibbana adeemsifameen, Loltoonni Mootummaa Eertiraa WBO’n booji’amuu
Lola WBO, fi LMKII fi Loltoota Mootummaa Eertiraa gidduutti, Konyaa Baha Wallaggaa, Onoota kanneen akka Haroo Limmuu fi Eebantuu keessatti tibbana adeemsifameen, Loltoonni Mootummaa Eertiraa WBO’n booji’amuu. Qotatee-bultoonni Oromoo 5, Roobii kaleessaa (Waxabajjii 9, 2021) Giddu-gala Oromiyaa, Ona Gindabarat, Ganda baadiyyaa Bashee, naannoo Mana Barumsaa jedhamutti, Loltoota Mootummaa Koloneeffataa Impaayera Itoophiyaan ajjeefamuu.
Warraaqsi Galaana Uummataa akka finiinfamuuf waamichi taasifamuu
Warraaqsi Galaana Ummataa, Waxabajjii 8, 2020 labsamee, bifa garaagaraan adeemsifamaa jiru, tibbana kutaalee Oromiyaa guutuu keessatti akka finiinfamuuf, Qeerroo Bilisummaa Oromoo fi Uummata Oromoo maraaf waamichi taasifamee jiraachuu, iddoowwan muraasattis duruu eegalee jiraachuu.
Ajjeechaa Qarree Oromoo, Seenaa irratti Poolisoota MKIIn raawwatame
Qarreen Oromoo, Seenaa jedhamtu, Giddu-gala Oromiyaa Magaalaa Gincii keessatti, halkan edaa (Waxabajjii 5, 2021) Poolisoota Mootummaa Koloneeffataa Impaayera Itoophiyaan manaa fuudhamtee, ajjeefamuun reeffi ishee bakkeetti gatamuu, sirni awwaalchaas akka hin raawwatamneef dhorkamuun, hanga galgala har’aattillee hin awwaalamin jiraachuu.
Hawwan Oromoo 18 dabalatee, Oromoonni dhibbaan lakkaa’aman hidhamuun dararamaa jiraachuu
Hawwan Oromoo baay’inaan 18 ta’an dabalatee, Oromoonni dhibbaan lakkaa’aman, Magaalaa Begii, Koborii fi gandeen baadiyyaa Ona Begii keessaa guuramuun, Magaalaa Begii keessatti hidhamuun dararamaa jiraachuu. Daa’imni Oromoo ganna sagalii, Margaa Fiqiruu jedhamu, dhaanicha hamaa poolisoota MKII’n, Magaalaa Najjoo keessatti, torbee darbe irratti raawatameen miidhamee deggersa uummataan hospitaala seensifamee wal’aansi taasifamuufis bayyanachuu dadhabuun, Kibxata (Waxabajjii 1, 2021) lubbuun isaa darbuu.
Debunking the Myth that Abiy Ahmed’s Regime Is an Oromo Government
Nothing is more irritating, condescending and despicable than saying to Oromos that Abiy’s regime is their government. Starting from his childhood as a child soldier of TPLF at the age 15, up to the present (after his selection by the EPRDF to the position of Prime Minister), Abiy has always been and remains a killer of…
Call to the international community to stop state-sponsored terrorism against the Oromo people by Ethiopian gov
Abiy Ahmed’s and his ruling clique’s grand plan since they came to power has been pretty obvious; they claim credit for the sacrifice the Oromo youth made that brought them to power, fake openness and democratic dispensation to get hold of and incarcerate opposition forces engaged in armed struggle…
Filannoon sobaa, Saba Oromoo bakka hin bu’u
Filannoon kun dorgommii nafxanyoota jidduutti godhamaa jiru malee filannoo sabaaf sab-lammoonni Impaayera Itoophiyaa keessa jiran keessatti hirmaatan miti. Kanaafuu, Oromoon filannoo sobaa kanarratti qooda fudhachuun, Oromummaa fi Oromiyaa irratti murtii du’aa…
Hordoftoonni Amantaa Muslimaa dirree Ammasqalaa dhorkatamuu
Hordoftoonni Amantaa Muslimaa, Ayyaana Sooma Hiikkaa (Iid-Alfaxir) kan bara kanaa, haaluma amaleeffatameen, Dirree Ammasqalaa Finfinneetti kabajuuf eeyyama isaan gaafatan mootummaan dhorkatamuu…
Page 11 of 87


c: text/html

text:
Finfinneetti kan argamu embasiin Ameerikaa ministeera saaynsii fi barnoota sadarkaa ol aanaa waliin ta’uu dhaan woorkshooppii guyyoota sadii jalqabee jira.
Woorkshooppii sana haasaa dhaan kan banan ministrii saayinsii fi barnoota sadarkaa ol aanaa Dr. Hiruut Welde Maariyaam gumichi kan geggeessamu ministrichi itti gaafatamummaan dameen hoogganu waggoota itti aananiif kan ittiin geggeessamu imaammataa barnootaa fi leenjii ennaa qopheessutti ta’uu ibsaniiru.
Ministrittiin itti dabaluu dhaan biyyoonni guddataa jiran kan akka Itiyoophiyaa cimaa fi waltajjii addunyaa mara irratti dorgomuu yoo barbaadan akkasumas gara jireenya wayyaawaatti battala ce’uun kan danda’amu barnoota sadarkaan qulqullina isaa ol ka’aa ta’eeni jedhan.
Itiyoophiyaa 80 irraa dhufan kan hirmaatan yoo ta’u, hayyoonni barnoota Ameerikaa, lammiiwwan Itiyoophiyaa muuxannoo aadaa fi barnootaa kanneen wal jijjiiruu irratti hirmaatan argamaniiru.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Namoota seenaa Uummata Oromoo keessatti seenaa dalaganii darban kaasanii mariyachuun bu’aansaa waa hedduudha… Har’aaf …..
SEENAA GABAABAA SHAALAQAA GARBII BULTOO…qabadhee dhiyaadheera…kaanis irrumaa jalaan itti fufu…
Shaalaqaa Garbii Bultoo bara 1913 tti abbaa isaa obbo Bultoo Mooticha Bosee fi Haaddha isaa Aaddee Baksaa Horaa Daadhii Qorichaa irraa A/M/Roobii iddoo Addaa Qacamaa jedhamuutti dhalatan.Shaalaqaa Garbii Bultoo Abbaa fi haatii isaanii sanyii warraa Guddaa fi kan biyyaa bulchaa turaniidha.kana irraa ka’uun abbaan biyyaa Bultoo Dalaachaa waarraa xaaliyaanii harkaa keennuuf Magaala Hoolotaa deeman.BultooMootichaa Faranjii nama see’een harka keennee malee yoo Faranjii bira ga’uu dubbiin akka inni yaadee hin taane. Bultoo Dalaachaa bara 1929 tti Magaala Hoolotaa naannoo galee jedhamuutti namoota 4(afur) wajjin bakka tokkootti fixxe Faashitti Xaaliyaanin.Kana booda Garbii Bultoo obboleessaa isaa kan ogganaa waraanaa A/M/Roobii ture Hundee Bultoo irraa qabsoo dhaluun ogganaa waraana ta’uun muudamaa isaa fudhate.Qabsoo xaaliyaani wajjiin godhame Addaa Qacamaa jedhamuutti bandaa fi Faranjootaa hedduu fiixuun waranaa irratti injiffannoo boonsaa galmeessaniiru.Akkasumas bara 1931Garbii Bultoo Mootichaa naannoo iddoo addaa Burrusaa Dullaa jedhamuutti baandaa ajjeessuun Faranjii mormaa muruun injifannoo ol-aanaa galmeessanii jiru.Tilint Ajajaan waraana Faashist Xaaliyaanii Tilinti Bocheen dubbii dubbatan keessatti ani hangan Garbii Bultoo ajjeesee morma isaa murutti surree miila tokko dheeresseen miila tokko gabaabsee deema jechuun dhaaddachaa ture. Haata’u malee, gootichi Garbii Bultoo qe’een nagaadha jedhee osoo gara maatii isaatti deemaa jiruu tasa Tilintii Bochee argee meeshaa isaatiin rukutee erga ajjeesee booda mataa isaa irraa kutuun muka harbuu yeroo ammaa kana naannoo mana jireenyaa maatii isaattii argamu irratti fannise.
Bakka Gootichi Shalaqaa Garrbii Bultoo Xaaliyaanii morma muree Itti fannise.
Tilinti Bocheen reeffa Garbiin fannisa osoo jedhee dhaaddatuu Gootichi Garbii Bultoo gootummaa isaa ifaan ifatti irratti mul’ise. Garbii Bultoo obboleessa isaa gootichaa Hunduunee Bultoo Bara 1931tti of biraa dhabuyyuu qabsoo isaa irra deebi’uun haroomsaniiru.Hoogganaa waraana Aanaa Meetta Roobii ta’ee filaatamun qabsoo finiinsuu jalqabaniiru. Garbii Bultoo loltoota hedduu walitti gurmeessuuun Faranjoota jilbeenfachiisaa turan. Fkn Dajjaazmaach Kabbadaa Buzunash , Qanyaazmaach Tasammaa Galaan,Saggaa Dalachaa ,Haayilee Baaldaraas, Dhaabaa Fuullee…kkf ta’uun meeshaa waraanaa Matarayyeesii booji’nii fi bitan kudha lama(12) fudhachuun iddoo Dhokattuu jedhamutti Shaalaqaa Garbii Bultoo holqa dhokattuu kana erga mana jireenyaa godhatee waggaa lamaa ol lakkoofsiseera.
Holqa dhokattuu bakka qubsuma loltuu Garbii Bultoo.
Yeroo kana keessatti gootichi Shaalaqaa Garbii Buultoo loltuu namaa qofa osoo hin taane saree duu maqaan isaa Kibiriit jedhamu waliin qabsoo finiinsaa ture.Akka ibsa maanguddootti Shaalaqaa Garbiin lola kana irratti milkaa’uu yoo baate sareen isaa kun maramee ciisaa.Lola kana irratti immoo kan milkaa’u yoo ta’e sareen kun holqa dhokattuu keessaa gadi bahuun olii fi gadi kaataa.Shaalaqaa Garbii Bultoo battalumatti hidhannoo meeshaa isaanii qabachuun iddoo Faashistii Xaaliyaaniin jirtu dhaquun injifannoo boonsaa irratti galmeesseera.Gara boodaa yeroo Shaalaqaa Garbiin qabsoo Faashist Xaaliyaanii waliin gochuuf deemaa jiran kurupheen fuuldura qaxxaamuruun sareen isaa Kibiriit kuruphee kana ari’uuun yeroo isheen hallayyaa lixxu ninnis hallayyaa lixee caccabe.Looltoonni Shaalaqaa Garbii naanna’anii hallayyaa sana keessaa baasuun sirnaan akkuma dhala namaatti awwaalani.Guyyaa kana booda abbaan biyyaa Burruusa Dullaa Dhaabaa Fuullee kan jedhamu loltuu Shaalaqaa Garbii Bultoo yoo waa sitti hime na jibbitaa jedhee dura waadaa galfate.Shaalaqaa Garbiinis deebii yoo deebisu haati koo haa duutu sin jibbu jechuun waadaa galeef. Kana irratti hundaa’uudhaan Dhaabaa Fuullee dubbii dubbatan keessatti yaa Shaalaqaa Garbii osoo lolli dhufee namni nawaliin lola jettee nama tokko illee hin abdatiin jedhee hime.Guyyaa kana booda loltoonni Garbii Bultoo kan du’a irraa hafan biraa harca’uun lakkoofsi waraana Shaalaqaa Garbii harkaa xiqqaate. Loltoonni Shaalaqaa Garbii dahoo qabachuun qophii gochaa osoo jiranuu waraannii Xaaliyaani lafoonis ta’ee Xiyyaaraan itti hammaannaan ajajaa waraana Xaaliyaniitti harka hin kenninnu jechuun gara Salaaleetti ful’aan .Akka ibsa maanguddootti uummanni Salaalee Garbii Bultoo Goota Meettaa kana ajjeesuu hin barbaanne. Sabaabni isaa Garbii Bultoo Mooticha Bosee dhufaatin isaanii Salaale waan ta’eef.Yeroo Faranjiin ajjeesuuf barbaadde uummanni isa irraa qabuun itti dhukaasu malee lubbuu isaa ajjeesu hin barbaanne.Akkasumas haadha manaa isaa Ababaa Balaachoo nama guddoo waan tateef yoo inni dadhabu dugda ishee irra godhatti.
Shalaqaa Garbii Bultoo fi Haadha manaa isaa
Kanas uummanni Salaalee sirba isaatiin mul’iseera. Sirbichis haala kanan sirbama.
Hiddaa maraa yaa hiddaa maraa gafarsaa
Meettaan dhufee maaltuu harkisoo dabarsaa
Buzuu Dafarshaatu harkisoo dabarsaa: Buzuu Dafarshaa gosa Bachoo keessaa balbalaa Hariroo warra Garbii Bultoo waliin gosa(sanyii) tokko waan ta’aniif lubbuu Garbii Bultoo fi miseensotaa warana miidhuu hin barbaannee warri Salaalee.Garbii Bultoo Salaaleettis ta’uu dinnaan iddoo dhalootaa isaanii A/M/Roobiitti deebi’uun obbolawwaan Garbii Bultoo hidhaa turan,akkasumas baay’ee bosonaa keessatti ijoollee dardarri xixiqqoon sanyii Garbii wan ta’aniif akka isaan manaatti hin deebinee warri baandaa fi Fashistii xaaliyaaniin maatii isaanii hundaa rakkisaa turte.fakkeenyaaf Hirkoo Bultoo ,Walee Bultoo, Raggaasaa Bultoo, Zawudituu Bultoo, Shillimee Bultoo, Muluu Bultoo,Atsadaa Bultoo, Siinqee Bultoo fi Shashee Bultoo mana sirreessaa Godina Shawaa Liixaa Magaalaa Ambootti Geessuun waan cinqaa turaniif Uummanni naannoo Garbii Bultoo kadhachuun akka inni harka kennuu godhaniiru.Akka ibsa maanguddootti Garbii Bultoo Faashisti xaaliyaaniitti harka kennuu irra du’a akka filate ni ibsu.Haa ta’uu malee, obbolaan isaa rakkachuu irra harka akka inni kennu jaarsoliin biyyaa harka kennisiisaniiru.Uummanni kanumaa iraa ka’uun yeroo sirbaan mul’isaan akkas jechuun sirbaa turan.
Baallammii haami jettee
Garbii waami jettee
Waamee fidee kunoo
Baallammii yaa gugurraa
Garbii yaa hunkuraa
Garbii kanaa kunoo :jechuun U ummanni Garbii Bultoo qabuun iddoo Birbirsaa Irreessaatti Faashisti Xaaliyaanii waliin harka wal- fuusisuun walitti araarsan.Erga araarri bu’een booda Garbii Bultoo qabuun Magaalaa Amboo yeroo geessan loltoonni Faashistii Xaaliyaanii Magaalaa Hoolotaa irraa jalqabanii hanga Ambo gahutti hiriiraan karaatti yoo eegan yeroo Garbiin Ambo gahu Faashistii Xaaliyaaniin dubbii dubbatan keessatti afaan isaaniitiin Boonoo! Boonoo! Boonoo! Garbii Bultoo jechuun harka walitti rukutuun fudhatan.Faashistii Xaaliyaaniin Garbii Bulttoo erga of bira tursanii booda akka inni magaalaa Shinoo keessa taa’ee jiraatu lafa haadha manaa isaa Aadde Ababaa Balaachoo irratti bakka yeroo ammaa Mana Barumsaa Garbii Bultoo jedhutti mana citaa ijaarsisaniif.Garbiin mana ijaarameef keessa osoo hin turin(hin bubbuliin)Faraanjoota harkaa baduun gara iddoo dhaloota isaatti deebi’un bara 1933tti qabsoo isaa gootota Aanaa Meettaa Roobii waliin bosonatti galuun eegalaan.Isaanis kan akka Aggaafarii Dhaabaa,Gonfaa Geergisii,Hayilee Baaldarasaa, Siwayya Bayyan,Hirphaa Bayyan,Meettaa Guuta ,Raggasaa Dagaagaa,Dabuushee Sarraxoo ,Damee Hurrisoo,Hurgee Bultoo ,Herbaa Bultoo ,Saggaa Dalachaa ,Ayyaanoo Mootichaa,Warqii Daadhii ,Abboyyee Buttaa,Mangistuu Hayila Mikaa’eel,Raggaasa Bulbuula ,Nagii Gondoolee ,Gadaa Fataansaa,Baruu Kabbadaa,Bayeessaa Dabaalee, DagaagaHoraa,Gonfaa Horaa,Damee Badhaadhaa ,Hirphaa Badhaadhaa,Idaa’ee Badhaadhaa ,Ligaabaa Filaa,Hurrisaa Gadaa ,Buttaa Shalaawwee ,Damee Guyyaa ,Dabaalee Bonfichaa,Dabaalaa Shukkaa ,Tulluu Bultoo ,Reebaa Ulataa ,Dabalee Masqalee,Tolaa Heeyyii ,Urga’aa Qorichaa ,Qanyaazmaach Tassammaa Galaan ,Dajjaazmaach Kabbadaa Buzunash, Waaqoo Heeyyii, Haayilee Tasfaa,Dhaabaa Fuullee…fi k.k.f namootaa lola kana irratti akka urjiitti beekaman malee gootonni A/M/Roobii hundaa barreessuun waraqaan kun hin ga’u.kana booda Ummanni naannoo gootummaa sabboontota Aanaa Meettaa Roobii mul’isuuf sirbamaa ture.sirbi kunis
Rafarafaa obboo maasii lafa shiroo(x2)
Rafarafaa Bultoo Garbii gaafa shinoo(x2)
Garbii abbaa gurree
Hiikkachiisaa surree
Garbii obboleessa Hundee
Ababaa wajjiin diinaa muddee
Garbii mudhii zinnaaraa
Garbii ija boba’aa
Faranjii mataa bichee
Yaa loluu Garbiin mataa jigsee: jechuun gootummaa saba kana hanga har’aatti Uummaanni naannoo sirbaan dinqisiffannoo isaanii ibsu.
Waalaloo kana keessatti: Faranjii mataa bichee
Yaa loluu Garbiin mataa jigsee; jedhu kana yoo ilaalle qabatamaan Garbiin mataan isaa Leencaa gama jiigaa fakkataa kanumaa irraa ka’uun dhimmaa dinqisiffannoo rifeensa Garbii ibsa ture Uummaanni.Garbii Bultoo fi gootonni Meettaa wal-qindeessuun bara 1933 ttii Aanaa Meettaa Roobii iddoo gara garaatti waraana Fashistii xaaliyaanii irratti gaggeessuun humna diina lafisuuniiru.fakkeenyaa Qacamaa ,Birbirsaa Irreessaa fi iddoo mishigii ykn shinoo jedhamuutti xaaliyaanoota baay’ee fixanii namoota 15(kudha shan) booji’aniiru,hojiiwwaan naannoo keenyaa hojjachiisuun,dallaa ijaarsisuu ,dhagaa tulchiisuu fi hojii humna hojjachiisaa turan.Garbii Bultoo namoota booji’amaan kana osoo hin ajjeessin waan dhiiseef akkas jedhamee:-Garbii ijji boba’uu
Lubbuu baasuu hin roora’uu
Dhugaa baasuuf hin qanaa’uu: jechuun ibsamaa ture.
Kana booda Garbii Bultoo Faranjootaa 15 (kudha Shan) fuudhanii Hoolotaa geessuun Mootii Abashaa Hayilaa Sillaseetti kennuun Garbiif Hayilaa Sillaseen Aangoo kabajaa Shalaqaa jedhamuu laateefii jira.Akkasumas, goota biyya keenyaa kan taate Shawaareg Gadilee gootota waggaa shan qabsaa’an Aanaa Ada’aa Bargaatti waaman irratti Garbii Bultoo hin argamne. Isheenis kanuma aaruudhaan Mootiin H/sillaasee waamicha Magaalaa Hoolotaattti akka godhu taasifte.Ammas Garbii Bultoo hojii waggaa shan hojjettan himadhaa jennaan himachuu didee faranjoota kudha-shan of duuba hiriirsisuun goofaree isaa leensaa sana harka isaatiin micciiraa mootii H/Sillaasee fuuldura darbe.Yeroo kana Shawaareg Gedilee ilaali kaa ilaali akkatti boonu jechuun mootii akka inni jibbu goote.Haata’umalee, mootiin H/Sillaasee dubbii dubbatan keessatti dhiisi daa’ima waan ta’eefi jechuun bira darbaniif.Aadde Ababaa Balaachoo waan hojjettan himadhaa jennaan injifannoo hunda himachuudhaan akkasumas miilla ishee kan rukutame agarsiisuudhaan mootii fuuldura dabarte…….itti fufaa…..
***Maddi***Hawaasa uummata Oromoo Naannoo MEETTAA’ti…..
Beekan Guluma Erena
Harvard University
50B Linnaean Street
Cambridge, MA 02138
Tel. No (617) 949-6489
Email.beekangulummaairranaa@gmail.com
beekanguluma@gmail.com


text:
Itiyoophiyaatti miseensoonni garee shoroorkeessaa ilaalcha dhaadheessitummaa amantaa Islaamaa babal’isuufi socho’uu kan kaawaarijaa jedhamuu too’annoo jala akka oolfaman humni farra shoroorkaa poolisii federaalaafi tajaajila ragaafi nageenya biyyaalessaa beeksiseera.
Humni kun tooftaa shakkmtoonni dhoksaadhaan ittiin socho’an dhabamsiisuuf tarkaanfii fudhachaa akka jiru himeera.
Shakkamtoonni lakkoofsaan 25 ga’anis too’annoo jala akka oolan kan hime humni farra shoroorkaa shakkamtoonni gareewwan dhoksaa lamaan ijaaraman gareewwan dhaadheessitoota Alshabaabiifi Al qaa’idaa jedhaman wajjin qindoomina waan qabaniif biyya ollaa Soomaaliyaatti leenjii shoroorkeessitummaa kan fudhatanidha jedheera.
Gareen inni tokko oggansa kan argatu garee dhaadhessaa Afrikaa kibbaatti argamu irraa akka tureefi gareen shoroorkeessaan kun Soomaaliyaatti Alshabaabiin leenjii erga argatee booda karaa Keeniyaatiin gara Afrikaa kibaatti imaluudhaan ijaaramasaa cimsuun gara bulchiinsa Itiyoophiyaatti galuun Naannoo Oromiyaa godina Jimmaa keessatti sochii eegaluuf qophiirra utuu jiruu too’annoo taasifameen miseensonni shakkaman too’annoo jala oolfamniiru.
Ibsi humna farra shoroorkaa akka jedhetti gareen lammaffaan Jihaadiistoota kaawaarijaa idila addunyaa Suudaan,Yamaniifi Ingliizitti argaman wajjin quunnamtii uumuudhaan oggansa kallattiifi deeggrsa gara garaa kennaa akak ture beeksiseera.
Humni farra shororkaa kun gareen shoroorkeessaan hordoffiidhaan argame miseensotasaa lakkoofsaan 30 ga’an gara Soomaaliyaatti erguudhaan deeggarsa garee shoroorkeessaa Alshabaabiin leenjii akka argatan taasisu isaa beekuun akka danda’mellee himeera.
Qorannoon shakakmtoota qabamanirratti eegalame akkuma xummurameen akka himatamaniifi dhimmisaaniis bal’inaan Ummataaf akka dhiyaatu gareen farra shoroorkaa Itiyoophiyaa kun beeksiseera jechuun kan gabaase dhababta Raadiyoofi Televizyinii Itiyoophiyaati.
*****
Fana – June 5, 2014.


text:
Loltootni Eritraa Dararaa Suukanneessaa Ummata Sivilii Abbayi Coomman, Dhiha Oromiyaa Irraan Gahaa Jiru.
(Ibsa ABO, Caamsaa 30, 2021)
ABO yeroo dheeraaf humni hidhate biyya alaa kan Eritiraa dhimma Itophiyaa keessa seennuun nageenya biyyaa fi naannoo gaanfa Afrikaa walxaxaa akka taasisu ibsaa ture. Qooda fudhannaan loltoota Eritiraa ol’aantummaa biyyaa (sovereignty) cabsuu qofa utuu hin taane amallii fi gochaan loltootni kuni Ummata siviliirratti raawwachaa jiran badii daangaa hin qabnee fi dhiitta mirga namaa hamaa fidaa jira. Gochaa suukkanneessan ummata Tigirayi irratti raawwatamee fi Ummata Adunyaatiin Mirkanaawe amma biyya Oromiyaa keessatti bal’inaan mul’achaa jira.
Akkuma waliigaltee dhoksaa Gartuun Itophiyaa bulchina jedhanii fi mootummaa Eritiraa gidduutti ta’etti humni Eritiraa kan hidhate biyya Oromiyaa fi naannoo Benishangul-Gumuzitti bobba’ee gochaa suukkanneessaa kaaba Itophiyaatti raawwatame naannoo kanattis dabalaa jira. Ragaa qabatamaan jiru Baatii Ebla 2021 keessa Kutaan Waraana Eritiraa (Battalions) gara Zoonilee Oromiyaa- Horroo Guduruu, Qeellam Wallaggaa,Dhiha Wallaggaa, Gujii, Booranaa fi naannoo Matakkal (Benishangul-Gumuz) bobbaauudhan Ummata Sivilii reebuu, ajjeessuu, meeshaa saamuu, dubartii fi ijoollee gudeeduu fi juumlaan nama hidhuu isaanii ti.
Amma gadda guddaan kan ibsuu feenu gochaa walfakkaataan Dhiha Oromomiyaa, Godina Horroo Guduruu, Abbayi Coomman keessatti yeroo ammaan tana raawwatamaa jiraachuu isaa ti. Akka maddee qabatamaa irraa argannetti guyyaa kaleessaa (Caamsaa 29, 2021) Godina Horroo Guduruu, Aanaa Abbayi commaan naannoo warshaa Sukkaarratti loltoota Ertiraa jiraattota dararaa jiru. Naannoo mooraa 4ffaa jedhamee beekamutti namoota irraa bilbla harkaa ( mobile phones) fuudhanii caccabsaa jiraachuu, namoota reebuu akkasumaas ummata nagaa mana hidhaatti guraa jiru. Akkuma kanaan loltootni Eritiraa kuni namoota maqaan isaanii Obbo Namoomsaa Hatahuu jedhamu haadha warraa isaanii aadde Yashii Dassalee jedhaman Daa’ima waaggaa tokkoo waliin erga haadha warraa fi Abbaa warraa reebanii hidhanii akka jiran nuuf mirkanaawee jira. Akka maddeen keenya mirkaneessetti loltootni Eritiraa kuni Afaanota biyya keessatti dubbataman waan hin beekneef gaaffii tokko malee nama reebanii juumlaan hidhaatti guuraa akka jiranii dha. Akkasumas gochaa walfakkaataan naannolee Oromia fi Benishangul-Gumuz bakka adda addaatti raawwatamaa akka jiru maddi qabatamaan mirkaneessaa jira.
Lammileen Oromiyaa fi ummatni Benishangul-Gumuz gochaa sukkanneessaaf humnni Ertiraa hidhatee isiniitti bobba’ee akka jiru beektanii tokkummaadhan akka uf ittistan gadi jabeessinee isin hubachiifna. Akkasumas uummata Adunyaa hubachiisuu kan feenu humni Ertiraa hidhatee itti fufinsaan dhimma Itophiyaa irratti bobba’ee jiru kuni nageenya Itophiyaa boorawee jiru daran haammeessuu qofa utuu hin taane nagaa fi tasgabbii naannoo gaanfa Afrikaa irratti balaa guddaa akka fiduu dha.
Kanaaf, uumatni Adunyaa (International Community) Tokkummaa Afrikaa (AU) fi qaamota Mootummoota Gamtoomanii (UN bodies) akka loltootni Eritiraa Oromiyaa keessaa bahan gadi jabeessanii dhiibbaa akka godhanii fi gochaa isaanii jala bu’anii akka hordofee gaafanna. Amalli loltoota badii dalagaa jiran kanaa fi gochaan yeroo yeroon Oromiyaa keessatti ta’aa jiru dararamaa Ummata Sivilii fi gagga’ama lubbuu hedduu waan fidaa jiruuf uummatni Adunyaa fi qaamotni dubbiin ilaalu ilaalcha gahaa itti kennanii furmaata yeroo gabaabaa keessatti argamsiisuu akka yaalan gadi jabeessinee gaafatna.
Injifannoo Ummata Bal’aaf!!
Adda Bilisummaa Oromoo
Caamsaa 30, 2021
Finfinnee


text:
K
K
E
E
M
M
E
E
N
N
T
T
E
E
R
R
I
I
A
A
N
N
P
P
E
E
R
R
T
T
A
A
N
N
I
I
A
A
N
ND DIIRREEKKTTOORRAATTJJEENNDDEERRAALLPPEETTEERRNNAAKKAANNDDAANNKKEESSEEHHAATTAANNHHEEWWAANN
LAPORAN AKUNTABILITAS
KINERJA PEMERINTAHAN
(LAKIP)
D
D
I
I
R
R
E
E
K
K
T
T
O
O
R
R
A
A
T
T
P
P
A
A
K
K
A
A
N
N
T
T
A
A
H
H
U
U
N
N
2
2
0
0
1
1
1
1
K KAATTAAPPEENNGGAANNTTAARR B Beerrddaassaarrkkaann PePerraattuurraann MMeenntteerrii NeNeggaarraa PePennddaayyaagguunnaaaann ApApaarraattuurr NeNeggaarraa dadann R Reeffoorrmmaassii BiBirrookkrraassii NoNommoorr 2929 TTahahuunn 20201100 didisseebbuuttkkaann babahhwwaa LaLappoorraann A Akkuunnttaabbiilliittaass KiKinneerrjjaa memerruuppaakkaann llaappoorraann kikinneerrjjaa ttaahhuunnaann yayanngg beberriissii p peerrttaanngggguunnggjjaawwaabbaann kkinineerrjjaa susuaattuu ininssttaannssii dadallaamm memennccaappaaii tutujjuuaann//ssaassaarraann s sttrraatteeggii ininssttaannssii.. SeSeddaannggkkaann sseessuuaaii IInnssttrruukkssii PrPreessiiddeenn (I(INNPPRREESS)) NoNommoorr 7 7 T Taahhuunn 19199999 tetennttaanngg AkAkuunnttaabbiilliittaass KiKinneerrjjaa InInssttaannssii PePemmeerriinnttaahh,, memewwaajjiibbkkaann s seettiiaapp InInssttaannssii PePemmeerriinnttaahh sesebbaaggaaii ununssuurr pepennyyeelleennggggaarraa ppeemmeerriinnttaahhaann neneggaarraa u unnttuukk mememmppeerrttaanngggguunnggjjaawwaabbkkaann ppeellaakkssaannaaaann ttuuggaass ppookkookk ddaann ffuunnggssiinnyyaa seserrttaa k keewweennaannggaann ppeennggeelloollaaaann ssuummbbeerrddaayyaa beberrddaassaarrkkaann papaddaa susuaattuu ppeerreennccaannaaaann s sttrraatteejjiikk yyaanngg ddiitteettaappkkaann oolleehh mmaassiinngg--mmaassiinngg iinnssttaannssii.. M Meennggaaccuu ppaaddaa kkededuuaa ppeeddoommaann tteerrsseebbuutt,, dadann dadallaamm upupaayyaa memewwuujjuuddkkaann p peemmeerriinnttaahhaann yayanngg babaiikk ((GGoooodd GGoovveerrnnaanncce)e) dadann pepemmeerriinnttaahhaann yayanngg beberrssiihh ( (CClleeaann GGoovveerrnnmmeennt)t),, mamakkaa didissuussuunnllaahh LaLappoorraann AkAkununttaabbiilliittaass KiKinneerrjjaa InInssttaannssii P Peemmeerriinnttaahh (L(LAAKKIIPP)) DiDirreekkttoorraatt PaPakkaann TeTerrnnaakk TTahahuunn 22001111.. PPeennyyuussuunnaann LALAKKIIPP i innii mamassiihh bebelluumm sesemmppuurrnnaa,, ununttuukk itituu kakammii memenngghhaarraappkkaann mamassuukkaann dadann sasarraann g guunnaa peperrbbaaiikkaann seserrttaa pepennyyeemmppuurrnnaaaann pepennyyuussuunnaann lalappoorraann papaddaa tatahhuunn yayanngg a akkaann ddaattaanngg.. D Deennggaann memenngguuccaapp pupujjii dadann sysyuukkuurr keke hahaddiirraatt AlAlllaahh SWSWTT SWSWT,T, LALAKKIIPP ininii kakammii s saammppaaiikkanan,, sesemmooggaa dadappaatt mmeemmbbeerriikkaann ininffoorrmmaassii yayanngg didippeerrlluukkanan dadann b beerrmmaannffaaaatt bbaaggii ppiihhaakk yyaanngg bbeerrkkeeppeennttiinnggaann.. J Jaakkaarrttaa,, JJaannuuaarrii 22001122 D Diirreekkttuurr PPaakkaann TTerernnaakk D DRR.. IIrr.. MMuurrssyyiidd MMaa’’ssuumm,,MM..AAggrr N NIIPP.. 1199556600883300 119988770033 11 000011
D DAAFFTTAARRIISSII H Haallaammaann KATA PENGANTAR ... ii DAFTAR ISI ... iiii DAFTAR LAMPIRAN ... iiiiii B BAABBII B BAABBIIII B BAABBAAIIIIII B BAABBIIVV B BAABBVV PENDAHULUAN ... A. LATAR BELAKANG ... B. KEDUDUKAN, TUGAS DAN FUNGSI ... C. STRUKTUR ORGANISASI ... PERENCANAAN DAN PERJANJIAN KERJA ... A. RENCANA STRATEJIK ... 1. Visi ... 2. Misi ... 3. Tujuan ... 4. Sasaran ... 5. Kebijakan ... 6. Strategi ... B. RENCANA KERJA ... AKUNTABILITAS KINERJA ... A. PENGUKURAN KINERJA KEGIATAN ... B. ANALISIS AKUNTABILITAS KINERJA ... KESIMPULAN ... PENUTUP ... 1 1 1 1 2 2 2 2 5 5 5 5 5 5 5 5 5 5 6 6 7 7 7 7 8 8 1 111 1 111 1 155 2 233 2 277
D DAAFFTTAARR LLAAMMPPIIRRAANN H Haallaammaann Lampiran – 1 Lampiran – 2 Lampiran – 3 : : :
Rencana Kinerja Tahunan Direktorat Pakan Ternak Tahun 2011
... Rencana Kerja Tahunan Direktorat Pakan Ternak Tahun 2011 – 2014
...
Pengukuran Kinerja Direktorat Pakan Tahun 2011 ... 28
30 32
L
LA
AP
PO
OR
RA
AN
N
A
AK
KU
UN
NT
T
AB
A
B
IL
I
LI
IT
TA
AS
S
K
KI
IN
NE
ER
RJ
JA
A
I
IN
NS
ST
TA
AN
NS
SI
I
P
PE
EM
ME
ER
R
IN
I
N
TA
T
AH
H
(
(L
LA
AK
KI
IP
P)
)
D
DI
IR
RE
EK
KT
TO
O
RA
R
AT
T
P
PA
AK
K
AN
A
N
T
TE
ER
RN
NA
AK
K
T
TA
AH
HU
U
N
N
2
20
01
11
1B BAABBII P PEENNDDAAHHUULLUUAANN A. LATAR BELAKANG
Akuntabilitas Kinerja Instansi Pemerintah menurut Instruksi Presiden Republik Indonesia (Inpres) Nomor 7 Tahun 1999 adalah suatu bentuk pertanggungjawaban instansi pemerintah atas suatu keberhasilan/ kegagalan pencapaian misi organisasi melalui tujuan dan sasaran yang telah ditetapkan pada Rencana Strategis (Renstra) instansi tersebut. Untuk itu setiap instansi pemerintah sebagai unsur penyelenggara Negara diwajibkan membuat Laporan Akuntabilitas Kinerja Instansi Pemerintah (LAKIP) untuk mempertanggung jawabkan kinerjanya berdasarkan tugas pokok dan fungsinya serta kewenangan pengelolaan sumber daya dengan didasarkan suatu perencanaan stratejik yang ditetapkan oleh masing - masing instansi. L Laappoorraann AkAkuunnttaabbiilliittaass KiKinneerrjjaa InInssttaannssii PePemmeerriinnttaahh (L(LAAKKIIPP)) dadann dodokkuummeenn P Peenneettaappaann KiKinneerrjjaa memerruuppaakkaann dodokkuummeenn peperrnnyyaattaaaann kikinneerrjjaa//kkeesseeppaakkaattaann k kiinneerrjjaa//ppeerrjjaannjjiiaann kikinneerrjjaa ananttaarraa atataassaann dadann babawwaahhaann ununttuukk memewwuujjuuddkkaann t taarrggeett kikinneerrjjaa teterrtteennttuu bbeerrddaassaarrkkaann papaddaa susummbbeerr dadayyaa yayanngg ddiimmiilliikkii ololeehh i innssttaannssii,, memennggaaccuu papaddaa PePerraattuurraann MeMenntteerrii NeNeggaarraa PePennddaayyaagguunnaaaann A Appaarraattuurr NeNeggaarraa dadann ReReffoorrmmaassii BiBirrookkrraassii NoNommoorr 2929 TaTahhuunn 20201100 tatannggggaall
3
311 DeDesseemmbbeerr 20201100 tetennttaanngg PePeddoommaann PePennyyuussuunnaann PePenneettaappaann KiKinneerrjjaa dadann P
Peellaappoorraann AAkkuunnttaabbiilliittaass KKiinneerrjjaa IInnssttaannssii.. B. KKEEDDUUDDUUKKAANN,,TTUUGGAASSDDAANNFFUUNNGGSSI I
Direktorat Pakan Ternak baru dibentuk pada tahun 2011 berdasarkan Peraturan Menteri Pertanian Nomor 61/Permentan/OT.140/10/ 2010 tanggal 14 Oktober 2010 tentang Organisasi dan Tata Kerja Kementerian Pertanian.. Pada Bagian Kelima Pasal 694 disebutkan bahwa Direktorat P Pakan Ternak mempunyai tugas (1) melaksanakan penyiapan perumusan dan pelaksanaan kebijakan; (2) penyusunan norma, standar, prosedur, dan kriteria; serta (3) pemberian bimbingan teknis dan evaluasi di bidang pakan ternak.
Dalam melaksanakan tugas tersebut, Direktorat Pakan Ternak menyelenggarakan fungsi :
1. Penyiapan perumusan kebijakan di bidang bahan pakan, pakan hijauan, pakan olahan dan mutu pakan;
2. Pelaksanaan kebijakan di bidang bahan pakan, pakan hijauan, pakan olahan dan mutu pakan;
3. Penyusunan norma, standar, prosedur, dan kriteria di bidang bahan pakan, pakan hijauan, pakan olahan dan mutu pakan;
4. Pemberian bimbingan teknis dan evaluasi di bidang bahan pakan, pakan hijauan, pakan olahan dan mutu pakan;
5. Pelaksanaan urusan tata usaha Direktorat Pakan Ternak.
C. STRUKTUR ORGANISASI
Dalam rangka melaksanakan tugas pokok dan fungsi tersebut, Direktorat Pakan Ternak didukung oleh 4 (empat) Sub Direktorat, Subbagian Tata Usaha dan Kelompok Jabatan Fungsional, seperti pada Bagan berikut :
SUBDIT PAKAN HIJAUAN DIREKTORAT PAKAN TERNAK KELOMPOK JABATAN FUNGSIONAL WATUKAN SUBBAGIAN TATA USAHA SUBDIT BAHAN PAKAN SEKSI PRODUKSI PAKAN OLAHAN SEKSI PENGOLAHAN PAKAN SEKSI BUDIDAYA PAKAN HIJAUAN SEKSI KWS PENGGEMBALAAN
& INTEGRASI TERNAK SEKSI BAHAN PAKAN ASAL TUMBUHAN SEKSI BAHAN PAKAN ASAL HEWAN SUBDIT MUTU PAKAN SEKSI SERTIFIKASI PAKAN SEKSI PENGAWASAN PAKAN SUBDIT PAKAN OLAHAN T Tuuggaass mmaassiinngg--mmaassiinngg SSuubb DDiirreekkttoorraatt ddiiuurraaiikkaann sseebbaaggaaii bbeerriikkuutt :: 1 1.. SuSubb DiDirreekkttoorraatt BaBahhaann PaPakkaann mememmppuunnyyaaii tutuggaass memellaakkssaannaakkaann p peennyyiiaappaann,, pepennyyuussuunnaann ddaann pepellaakkssaannaaaann kekebbiijjaakkaann,, pepennyyuussuunnaann nnoorrmmaa,, s sttaannddaarr,, prproosseedduurr,, dadann kkriritteerriiaa,, seserrttaa pepemmbbeerriiaann bibimmbbiinnggaann tetekknniiss dadann e evvaalluuaassii didibbiiddaanngg babahhaann tteerrnnaakk. . DaDallaamm memellaakkssaannaakkaann tutuggaass teterrsseebbuutt,, S Suubb DDiirreekkttoorraatt BaBahhaann PaPakkanan memennyyeelleennggggaarraakkanan fufunnggssii ((11)) pepennyyiiaappaann p peennyyuussuunnaann kkebebiijjaakkaann didi bibiddaanngg babahhaann papakkaann asasaall hheewwaann dadann t tuummbbuuhhaann;; (2(2)) pepennyyiiaappaann pepellaakkssaannaaaann kekebbiijjaakkaann didi bibiddaanngg babahhaann papakkaann a assaall hehewwaann dadann ttuummbbuuhhaann;; (3(3)) pepennyyiiaappaann pepennyyuussuunnaann nonorrmmaa,, ststaannddaarr,, p prroosseedduurr dadann kkriritteerriiaa didi bibiddaanngg babahhaann papakkaann asasaall hehewwaann dadann tutummbbuuhhaann;; d daann (4(4)) pepennyyiiaappaann pepemmbbeerriiaann bibimmbbiinnggaann tetekkniniss dadann evevalaluuaassii didi bibiddaanngg b baahhaann ppaakkaann aassaall hheewwaann ddaann ttuummbbuuhhaann;; 2 2.. SuSubb DDiirreekkttoorraatt PaPakkaann HHiijjaauuaann mememmppuunnyyaaii tutuggaass memellaakkssaannaakkaann p peennyyiiaappaann pepennyyuussuunnaann dadann ppeellaakkssaannaaaann kkeebbiijjaakkanan,, pepennyyuussuunnaann nonorrmmaa,, s sttaannddaarr,, prproosseedduurr,, dadann kkriritteerriiaa,, seserrttaa pepemmbbeerriiaann bibimmbbiinnggaann tetekknniiss dadann e evvaalluuaassii didi bibiddaanngg papakkaann hhiijjaauuaann.. DaDallaamm memellaakkssaannaakkaann tutuggaass teterrsseebbuutt S Suubb DiDirreekktotorraatt PaPakkaann HiHijjaauuaann memennyyeelleennggggaarraakkanan fufunnggssii:: (1(1)) pepennyyiiaappaann p peennyyuussuunnaann kekebbiijjaakkaann didi bibiddaanngg bubuddiiddaayyaa papakkaann hihijjaauuaann,, kakawwaassaann p peennggggeemmbbaallaaaann dadann inintteeggrraassii tteerrnnaakk; ; (2(2)) pepennyyiiaappaann pepellaakkssaannaaaann k keebbiijjaakkaann didi bibiddaanngg bbuuddiiddaayyaa papakkanan hihijjaauuaann,, kakawwaassaann pepennggggeemmbbaallaaaann d daann inintteeggrraassii teterrnnaakk; ; (3(3)) pepennyyiiaappaann pepennyyuussuunnaann nonorrmmaa,, ststaannddaarr,, p prroosseedduurr dadann kkriritteerriiaa didi bibiddaanngg bubuddiiddaayyaa papakkaann hihijjaauuaann,, kakawwaassaann p peennggggeemmbbaallaaaann dadann inintteeggrraassii tteerrnnaakk; ; (4(4)) pepennyyiiaappaann pepemmbbeerriiaann b biimmbbiinnggaann tetekknniiss dadann evevalaluuaassii didi bibiddaanngg bubuddiiddaayyaa papakkaann hihijjaauuaann,, k kaawwaassaann ppeennggggeemmbbaallaaaann ddaann iinntteeggrraassii tteerrnnaakk..
3 3.. SuSubb DiDirreekkttoorraatt PaPakkaann OlOlaahhaann mememmppuunnyyaaii tutuggaass memellaakkssaannaakkaann p peennyyiiaappaann,, pepennyyuussuunnaann ddaann pepellaakkssaannaaaann kekebbiijjaakkaann,, pepennyyuussuunnaann nnoorrmmaa,, s sttaannddaarr,, prproosseedduurr,, dadann kkriritteerriiaa,, seserrttaa pepemmbbeerriiaann bibimmbbiinnggaann tetekknniiss dadann e evvaalluuaassii didi bibiddaanngg ppaakkanan ololaahhaann.. DaDallaamm memellaakkssaannaakkaann tutuggaass teterrsseebbuutt,, S Suubb DiDirreekkttoorraatt PaPakkaann OlOlaahhaann memennyyeelleennggggaarraakkanan fufunnggssii:: (1(1)) pepennyyiiaappaann p peennyyuussuunnaann kkebebiijjaakkaann didi bibiddaanngg prproodduukkssii ppaakkanan ololaahhaann dadann pepennggoollaahhaann p paakkaann;; (2(2)) pepennyyiiaappaann pepellaakkssaannaaaann kkeebbiijjaakkanan didi bibiddaanngg prproodduukkssii papakkaann o ollaahhaann dadann pepennggoollaahhaann papakkaann;; ((33)) pepennyyiiaappaann pepennyyuussuunnaann nonorrmmaa,, s sttaannddaarr,, prproosseedduurr dadann krkriitteerriiaa didi bibiddaanngg prproodduukkssii ppaakkanan ololaahhaann dadann p peennggoollaahhaann papakkaann;; (4(4)) ppeennyyiiaappaann pepemmbbeerriiaann bibimmbbiinnggaann tetekknniiss dadann e evvaalluuaassii ddii bbiiddaanngg pprroodduukkssii ppaakkaann oollaahhaann ddaann ppeennggoollaahhaann ppaakkaann.. 4 4.. SuSubb DiDirreekkttoorraatt MuMuttuu PaPakkaann mememmppuunnyyaaii ttuuggaass memellaakkssaannaakkaann pepennyyiiaappaann p peennyyuussuunnaann dadann pepellaakksasannaaaann kkebebiijjaakkaann,, pepennyyuussuunnaann nonorrmmaa,, ststaannddaarr,, p prroosseedduurr,, ddaann krkriitteerriiaa,, seserrttaa ppeemmbbeerriiaann bibimmbbiinnggaann tetekknniiss ddaann,, evevaalluuaassii didi b biiddaanngg mumuttuu papakkaann.. DaDallaamm memellaakkssaannaakkaann ttuuggaass teterrsseebbuutt SuSubb DiDirreekktotorraatt M Muuttuu PaPakkanan memennyyeelleennggggaarraakkanan fufunnggssii:: (1(1)) pepennyyiiaappaann pepennyyuussuunnaann k keebbiijjaakkaann didi bibiddaanngg seserrttiiffiikkaassii dadann pepennggaawwaassaann papakkaann;; ((22)) pepennyyiiaappaann p peellaakkssaannaaaann kekebbiijjaakkaann didi bibiddaanngg seserrttiiffiikkaassii dadann pepennggaawwaassaann papakkaann;; (3(3)) p peennyyiiaappaann ppeennyyuussuunnaann nonorrmmaa,, ststaannddaarr prproosseedduurr dadann krkriitteerriiaa didi bibiddaanngg s seerrttiiffiikkaassii dadann pepennggaawwaassaann papakkaann;; (4(4)) pepennyyiiaappaann pepemmbbeerriiaann bibimmbbiinnggaann t teekknniiss ddaann eevvaalluuaassii ddii bbiiddaanngg sseerrttiiffiikkasasii ddaann ppeennggaawwaassaann papakkanan.. 5 5.. SuSubb BaBaggiiaann TaTattaa UsUsaahhaa mememmppuunnyyaaii tutuggaass memellaakkuukkanan ururuussaann k keeppeeggaawwaaiiaann,, kkeeuuaannggaann,, rurummaahh tatannggggaa,, peperrlleennggkkapapaann,, dadann susurraatt m meennyyuurraatt,, sseerrttaa kkeeaarrssiippaann DDiirreekkttoorraatt PPaakkanan TTeerrnnaakk.. 6 6.. KeKelloommppookk JaJabbaattaann FuFunnggssiioonnaall mememmppuunnyyaaii tutuggaass memellaakkukukaann kekeggiiaattaann s seessuuaaii dedennggaann jejennjjaanngg jjaabbaattaann fufunnggssiioonnaall mamassiinngg--mmaassiinngg beberrddaassaarrkkaann p peerraattuurraann peperruunnddaanngg--uunnddaannggaann yayanngg bbeerrllaakkuu.. KeKelloommppookk JaJabbaattaann F Fuunnggssiioonnaall teterrddiirrii atataass jajabbaattaann ffuunnggssiioonnaall PePennggaawwaass MuMuttuu PaPakkaann AhAhllii d daann PePennggaawwaass MuMuttuu PaPakkaann TeTerraammppiill yyaanngg didikkoooorrddiinnaassiikkanan oolleehh seseoorraanngg t teennaaggaa fufunnggssiioonnaall sesenniioorr yayanngg didittuunnjjuukk beberrddaassaarrkkaann SKSK DiDirreekkttuurr PaPakkaann T Teerrnnaakk.. B BAABBIIII
PERENCANAAN DAN PERJANJIAN KINERJA
A. RENCANA STRATEJIK
Guna mewujudkan tugas pokok dan fungsinya, Direktorat Pakan Ternak berpedoman pada Rencana Strategis (Renstra) dan menetapkan visi dan misi serta tujuan kegiatan sebagai berikut :
1 1.. V i s i M Meennjjaaddii DDiirreekkttoorraatt yayanngg prprooffeessiioonnaall dadallaamm memewwuujjuuddkkaann p peennggeemmbbaannggaann papakkaann beberrbbaassiiss susummbbeerrddaayyaa lolokkaall,, dadallaamm m meenndduukkunungg pepennyyeeddiiaaaann ddaann kekeaammaannaann papannggaann hheewwaannii seserrttaa m meenniinnggkkatatkkaann kkeesseejjaahhtteerraaaann ppeetteerrnnaakk 2 2.. MMiissii M Miissii ddaarrii DiDirreekktotorraatt PPaakkaann TTeerrnnaakk aaddaallaahh :: 1 1)) MeMenncciippttaakkaann kokonnddiissii pepennyyeeddiiaaaann babahhaann papakkaann yyaanngg ccuukkupup,, b beerrkkuaualliittaass ddaann bbeerrkkeellaannjjuuttaann 2 2)) MeMenncciippttaakkaann kokonnddiissii pepennyyeeddiiaaaann papakkaann hihijjaauuaann yayanngg ccuukkupup,, b beerrkkuaualliittaass ddaann bbeerrkkeellaannjjuuttaann 3 3)) MeMenndduukkuunngg ususaahhaa pepennggoollaahhaann papakkaann dedennggaann pepenneerraappaann t teekknnoollooggii 4 4)) MeMenncciippttaakkaann kkoonnddiissii ppeenniinnggkkaattaann mmuuttuu ppaakkaann sseessuuaaii ssttaannddaarr 5 5)) MeMenniinnggkkaattkkaann kkuaualliittaass ppeellaayyaannaann ddii bbiiddaanngg ppaakkaann 3 3.. TTuujjuuaann T Tuujjuuaann DiDirreekktotorraatt PaPakkaann TeTerrnnaakk adadaallaahh ununttuukk pepennggeemmbbaannggaann papakkaann t teerrnnaakk,, yayanngg memennggaaccuu kekeppaaddaa tutujjuuaann umumuumm yayanngg diditteettaappkkaann papaddaa R Reennccaannaa StStrraatteeggiiss DDiirreekkttoorraatt JeJennddeerraall PePetteerrnnaakkanan ddaann KeKesseehhaattaann H Heewwaann,, aaddaallaahh uunnttuukk mmeemmffaassiilliittaassii :: 1 1)) BeBerrkkeemmbbaannggnnyyaa uussaahhaa ppaakkaann ddaann bbaahhaann ppaakkaann 2 2)) MeMenniinnggkkaattnnyyaa ppeemmaannffaaaattaann hhiijjaauuaann ppaakkaann yyaanngg bbeerrkkuuaalliittaass
3 3)) BeBerrkkeemmbbaannggnnyyaa uunniitt uussaahhaa ppeennggoollaahhaann ppaakkaann 4 4)) MeMenniinnggkkaattnnyyaa mmuuttuu ppaakkanan 5 5)) MeMenniinnggkkaattnnyyaa ppeellaayyaannaann ddii bbiiddaanngg ppaakkaann 4 4.. SSaassaarraann S Saassaarraann atataauu tatarrggeett yayanngg ddiitteettaappkkaann sesellaammaa kukurruunn wawakkttuu tatahhuunn 2 2001111--22001144,, memennggaaccuu kekeppaaddaa sasassaarraann DiDirreekkttororaatt JeJennddeerraall P Peetteerrnnaakkaann dadann KeKesseehhaattaann HeHewwaann seserrttaa sasassaarraann ttekeknniiss lalaiinn yayanngg s sppeessiiffiikk yayanngg memennjjaaddii tutuggaass popokkookk fufunnggssii DiDirreekkttoorraatt PaPakkaann TeTerrnnaakk,, y yaaiittuu mmeennddoorroonngg aaddaannyyaa :: 1 1)) PePenniinnggkkaattaann prproodduukkssii babahhaann ppaakkanan lolokkalal,, mmeellaalluuii p peennggeemmbbaannggaann uunniitt uussaahhaa bbaahhaann ppaakkanan ((UUBBPP)) sseebbaannyyaakk 3333 ununiitt 2 2)) PePennggeemmbbaannggaann hihijjaauuaann papakkaann TeTerrnnaakk (H(HPPTT)),, dadallaamm rarannggkka a m meenndduukkuunngg PSPSDDSS--KK 20201144 memellaalluuii ppeennggeemmbbaannggaann kekelloommppookk i inntteeggrraassii sesebbaannyyaakk 535366 ununiitt,, pepennggeemmbbaannggaann susummbbeerr bebenniihh//bbiibbiitt H HPPTT sesebbaannyyaakk 1111 UPUPTT, , 101033 bubuaahh UPUPTTDD dadann 141422 kekelloommppookk,, f faassiilliittaassii pepenngguuaattaann kakawwaassaann pepennggggeemmbbaallaaaann papaddaa 2525 PrProovviinnssii d daann ppeemmaannffaaaattaann llaahhaann hhuuttaann bbaaggii 9900 kkeelloommppookk ssaappii ppoottoonngg.. 3 3)) PePennggeemmbbaannggaann ununiitt pepennggoollaahh papakkaann sesebbaannyyaakk 474700 ununiitt,, l luummbbuunngg ppaakkaann 116644.. ununiitt ddaann ffaassiilliittaassii uunnttuukk bbiimmbbiinnggaann tteekknnoollooggii p paakkanan ppaaddaa 3322 pprroovviinnssii 4 4)) PePennggeemmbbaannggaann ssttaannddaarrdd mumuttuu papakkanan 2020 bubuaahh,, ppeennggaawwaassaann m muuttuu papakkaann didi 3333 PrProovvininssii dadann pepennggeemmbbaannggaann 6 6 lalabboorraattoorriiuumm p paakkanan ddaaeerraahh.. 5 5)) PePenniinnggkkaattaann kukuaalliittaass pepellaayyaannaann pepemmbbeerriiaann rerekkoommeennddaassii p peemmaassuukkaann bbaahhaann ppaakkaann iimmppoorr sseessuuaaii ddeennggaann SSOOPP//PPrroottaapp.. 5 5.. KKeebbiijjaakkaann
D Daallaamm ppeellaakkssaannaaaann seselluurruuhh kekeggiiaattaann ununttuukk mmeennccaappaaii ttuujjuuaann dadann s saassaarraann yayanngg tetellaahh diditteettaappkkaann didiaattaass,, mamakkaa DiDirreekkttoorraatt PaPakkaann TTerernnaakk m meenneerraappkkanan kekebbiijjaakkaann papakkaann seseccaarraa mamakkrroo yayanngg akakanan ddiiffookkususkkaann p paaddaa asasppeekk pepennyyeeddiiaaaann ppaakkanan ((ffeeeedd sseeccuurriitty)y) dadann pepennggeemmbbaannggaann m muuttuu ppaakkaann mmeellaalluuii aapplliikkaassii tteekknnoollooggii ddaann iinndduussttrrii ppaakkaann ((ffeeeeddssaaffeetty)y) u unnttuukk memenndduukkunungg prprooggrraamm ututaammaa DiDirreekkttoorraatt JeJennddeerraall PePetteerrnnaakkaann d daann KeKesseehhaattaann HeHewwaann yayaiittuu PrProoggrraamm SwSwaasseemmbbaaddaa DaDaggiinngg SaSappii dadann K Keerrbbaauu (P(PSSDDSSKK)) tatahhuunn 20201144 dadann pepenniinnggkkaattaann pepennyyeeddiiaaaann papannggaann h heewwaannii yyaanngg AASSUUHH.. 6 6.. SSttrraatteeggii A Addaa 3 3 (t(tiiggaa)) bubuaahh ststrraatteeggii yayanngg aakkanan ddiillaakkssaannaakkaann ololeehh DiDirreekktotorraatt P Paakkaann uunnttuukk mmeennccaappaaii ttuujjuuaann pprrooggrraamm yyaaiittuu :: 1 1.. StStrraatteeggii yayanngg akakaann ddiijjaallaannkkaann ololeehh DiDirreekkttoorraatt PaPakkaann TTerernnaakk uunnttuukk p peennyyeeddiiaaaann ppaakkaann rruummiinnaannssiiaa aaddaallaahh :: a a.. PePennggeemmbbaannggaann susummbbeerr bebenniihh//bbiibbiitt hihijjaauuaann papakkaann tteerrnnaakk ( (HHPPTT)) b b.. PePenniinnggkkaattaann pepemmaannffaaaattaann lalahhaann memellaalluuii kekeggiiaattaann inintteeggrraassii t teerrnnaakk dadann pepemmaannffaaaattaann lalahhaann peperrkkeebbuunnaann dadann lalahhaann k keehhuuttaannaann c c.. AkAksseelleerraassii ppeennggeemmbbaannggaann ppaassttuurraa ddaann ““ccuuttaannddccaarrrryyssyysstteem”m” d d.. PePemmaannffaaaattaann tteekknnoollooggii ddeennggaann bbaassiiss bbaahhaann ppaakkaann llookkaall 2 2.. SeSeddaannggkkaann ststrraatteeggii ununttuukk pepennyyeeddiiaaaann papakkaann ununggggaass akakaann d diillaakkuukkaann ddeennggaann ccaarraa :: a a.. PePennggaawwaallaann pprroodduukkssii bbaahhaann ppaakkaann kkoonnvveennssiioonnaall b b.. OpOpttiimmaalliissaassii ppeemmaannffaaaattaann bbaahhaann ppaakkaann nnoonn--kkoonnvveennssiioonnaall c c.. PePellaayyaannaann rreekkoommeennddaassii tteekknniiss iimmppoorrttaassii bbaahhaann ppaakkaann d d.. KoKooorrddiinnaassii inintteennssiiff dedennggaann ininssttaannssii lalaiinn teterrkkaaiitt prproodduukksisi babahhaann p paakkaann 3 3.. DaDallaamm asasppeekk pepennggeemmbbaannggaann mmuuttuu papakkaann,, DiDirreekkttoorraatt PaPakkaann T Teerrnnaakk akakaann memellaakksasannaakkanan kekeggiiaattaann dedennggaann ststrraatteeggii uunnttuukk
m meenniinnggkkatatkkaann mumuttuu papakkaann teterrnnaakk rurummiinnaannssiiaa dadann ppeennggaawwaassaann m muuttuu ppaakkaann uunnggggaass yyaanngg lleebbiihh pprrooffeessiioonnaall.. B B.. RREENNCCAANNAAKKEERRJJAA P Peennyyuussuunnaann ReRennccaannaa KeKerrjjaa TaTahhuunnaann DiDirreekkttoorraatt PaPakkaann TTerernnaakk d diisseessuuaaiikkaann dedennggaann kkebebiijjaakkaann ananggggaarraann DiDirreekkttoorraatt JeJennddeerraall PePetteerrnnaakkaann d daann KeKesseehhaattaann HHeewwaann,, dadann memennggaaccuu kkepepaaddaa kekebbiijjaakkaann,, prprooggrraamm,, k keeggiiaattaann dadann susubb kekeggiiaattaann yayanngg tetellaahh diditteettaappkkaann,, dadallaamm upupaayyaa m meewwuujjuuddkkaann tutujjuuaann dadann sasassaarraann yyaanngg hheennddaakk didiccaappaaii sesessuuaaii ReRennccaannaa K Kiinneerrjjaa TaTahhuunnaann ((RRKKTT) ) sseeppeerrttii ppaaddaa LLaammppiirraann––11 ddaannLLaammppiirraann––22,,sseerrttaa P Peenneettaappaann KiKinneerrjjaa (P(PKK)) sseeppeerrttii papaddaa LLaammppiirraann -- 3.3. DiDirreekkttoorraatt PaPakkaann T Teerrnnaakk papaddaa TTahahuunn AnAnggggaarraann 20201111 memellaakkssaannaakkaann kekeggiiaattaann sesebbaaggaaii b beerriikkutut:: 1 1.. PePennaattaaaann imimbbuuhhaann papakkaann dadann pepelleennggkkaapp papakkaann ((FFeeeedd AAddddiittiivvee//FFeeeedd S Suupplleemmeenntt)),, memellaalluuii kekeggiiaattaann PePennggaawwaassaann FFeeeedd AAddddiittiivvee//FFeeeedd S Suupplleemmeenntt sseebbaannyyaakk :: 1155 OOPP 2 2.. PePennggeemmbbaannggaann BBaahhaann PPaakkaann LLookkaall,, mmeellaalluuii kkeeggiiaattaann :: 1 1)) IdIdeennttiiffiikkaassii bbaahhaann ppaakkanan llookkalal :: 2222 OOPP 2 2)) PePemmaannttaauuaann ppeemmaannffaaaattaann bbaahhaann ppaakkaann llookkaall :: 2255 OOPP 3 3.. PePennggeemmbbaannggaann IInntteeggrraassii,, ddeennggaann kkeeggiiaattaann :: 1 1)) PePennggeemmbbaannggaann IInntteeggrraassii TTeerrnnaakk RRuummiinnaannssiiaa :: 7766 kkeelloommppookk 2 2)) PePennddaammppiinnggaann kkeelloommppookk iinntteeggrraassii tteerrnnaakk rruummiinnaannssiiaa :: 2200 OOPP 3 3)) PePennggeemmbbaannggaann IInntteeggrraassii TTeerrnnaakk UUnnggggaass :: 2288 kkeelloommppookk 4 4)) PePennddaammppiinnggaann kkeelloommppookk iinntteeggrraassii tteerrnnaakk uunnggggaass :: 2200 OOPP 4 4.. PePennggeemmbbaannggaann SSuummbbeerr BBeenniihh//BBiibbiitt HHPPTT,, ddeennggaann kkeeggiiaattaann :: ( (11)) PePennggeemmbbaannggaann SSuummbbeerr BBeenniihh//BBiibbiitt HHPPTT ddii UUPPTTD D :: 1133 llookkaassii ( (22)) PePennggeemmbbaannggaann SSuummbbeerr BBeenniihh//BBiibbiitt HHPPTT ddii kkeleloommppookk :: 2222 llookkasasii ( (33)) PePemmbbiinnaaaann opopttiimmaalliissaassii susummbbeerr bebenniihh//bbiibbiitt HPHPTT didi kekelloommppookk : : 1818 O OPP 5 5.. PePenngguuaattaann PPaaddaanngg PPeennggggeemmbbaallaaaann,, ddeennggaann kkeeggiiaattaann :: ( (11)) IdIdeennttiiffiikkaassii ddaann iinnvveennttaarriissaassii ppaaddaanngg ppeennggggeemmbbaallaaaann :: 1133 pprroovviinnssii
( (22)) PePemmbbiinnaaaann IdIdeennttiiffiikkaassii dadann ininvveennttaarriissaassii papaddaanngg ppeennggggeemmbbaallaaaann :: 1 133 OOPP 6 6.. PePennggeemmbbaannggaann HHPPTT ddii llaahhaann kkeehhuuttaannaann :: 1100 kkeelloommppookk 7 7.. PePennggeemmbbaannggaann UUnniitt PPeennggoollaahhaann PPaakkaann ((UUPPPP)),, ddeennggaann kkeeggiiaattaann :: ( (11)) UnUniitt PPeennggoollaahhaann PPaakkaann RRuummiinnaannssiiaa :: 4400 kkeelloommppookk ( (22)) PePennddaannppiinnggaann UUPPPP RRuummiinnaannssiiaa :: 1155 OOPP ( (33)) UnUniitt PPeennggoollaahhaann PPaakkaann UUnnggggaass :: 8811 kkeelloommppookk ( (44)) PePennddaannppiinnggaann UUPPPP UUnnggggaass :: 3300 OOPP 8 8.. PePennggeemmbbaannggaann LLuummbbuunngg PPaakkaann ((LLPP)),, ddeennggaann kkeeggiiaattaann :: ( (11)) PePennggeemmbbaannggaann LLuummbbuunngg PPaakkaann RRuummiinnaannssiiaa :: 1199 kkeleloommppookk ( (22)) PePennggeemmbbaannggaann LLuummbbuunngg PPaakkaann UUnnggggaass :: 2255 kkeelloommppookk ( (33)) PePennddaammppiinnggaann LLuummbbuunngg PPaakkaann UUnnggggaass:: 2200 OOPP 9 9.. BiBimmbbiinnggaann tteekknniiss mmaannaajjeemmeenn ddaann tteekknnoollooggii ppaakkaann :: 1155 pprroovviinnssii 1 100.. FaFassiilliittaassii ppeennggaawwaassaann mmuuttuu ppaakkaann,, ddeennggaann kkegegiiaattaann :: ( (11)) FaFassiilliittaassii ppeennggaawwaassaann mmuuttuu ppaakkaann :: 3322 pprroovviinnssii ( (22)) PePennddaammppiinnggaann ppeennggaawwaassaann mmuuttuu ppaakkaann :: 2211 OOPP 1 111.. PePennggeemmbbaannggaann uunniitt sseerrttiiffiikkaassii PPaakkaann ((LLSS--PPrroo)) :: 11 ppaakkeett 1 122.. PePennggeemmbbaannggaann ssttaannddaarr mmuuttuu ppaakkaann :: 55 jjeenniiss 1 133.. PePennggeemmbbaannggaann ssiisstteemm iinnffoorrmmaassii ppaakkanan ((SSIIAAPPAAKK//AAFFIICC)) :: 11 uunniitt 1 144.. PePellaayyaannaann rreekkoommeennddaassii iimmppoorrttaassii bbaahhaann ppaakkanan :: 11 llaappoorraann 1 155.. PePellaayyaannaann rreekkoommeennddaassii iimmppoorrttaassii bbeenniihh//bbiibbiitt HHPPTT :: 11 llaappoorraann 1 166.. PePellaayyaannaann ppeennddaaffttaarraann ppaakkaann :: 11 llaappoorraann 1 177.. PePenneerrbbiittaann iinnffoorrmmaassii ppaakkaann,, ddeennggaann oouutt ppuutt :: ( (11)) MeMeddiiaa IInnffooffeeeedd : : 44 eeddiissii
( (22)) PePeddoommaann uummuumm : : 1313 jjeenniiss ( (33)) PePeddoommaann tteekknniiss : : 11 jjeenniiss ( (44)) BuBukkuu : : 22 jjeenniiss ( (55)) BrBroossuurr//LLeeaafflleett : : 99 jjeenniiss 1 188.. PePennyyuussuunnaann kkoonnsseepp rreegguullaassii bbiiddaanngg ppaakkaann :: 55 jjeenniiss 1 199.. PePenniinnggkkaattaann kkoooorrddiinnaassii ddaann ssiinnkkrroonniissaassii kkeeggiiaattaann ppaakkaann :: 1166 llaappoorraann 2 200.. PePennggeemmbbaannggaann SSaarrjjaannaa MMeemmbbaanngguunn DDeessaa ((SSMMDD)),, ddeennggaann kkeeggiiaattaann :: ( (11)) PePennggeemmbbaannggaann SSMMDD :: 770000 oorraanngg ( (22)) PePennyyuussuunnaann PPeeddoommaann :: 11 jjeenniiss BAB III
AKUNTABILITAS KINERJA
A
A.. PENGUKURAN KINERJA KEGIATAN B Beerrddaassaarrkkaann pepenngguukkuurraann kkiinneerrjjaa dadann pepennccaappaaiiaann sasassaarraann sesebbaaggaaiimmaannaa t teellaahh diditteettaappkkaann dadallaamm RReennccaannaa KKeerrjjaa (R(Reennjjaa)) DiDirreekkttoorraatt PaPakkaann TTerernnaakk u unnttuukk TTahahuunn 22001111,, ddaappaatt ddiijjeellaasskkaann sseebbaaggaaii bbeerriikkuutt :: 1 1.. PePennaattaaaann FFeeeedd AAddddiittiivvee//FFeeeedd SSuupplleemmeennt t yayanngg ddiillaakkssaannaakkaann mmeellaalluuii k keeggiiaattaann PePennggaawwaassaann PePerreeddaarraann FFeeeedd AAddddiittiivvee//FFeeeedd SSuupplleemmeenntt d deennggaann ininddiikkaattoorr kikinneerrjjaa teterrllaakksasannaannyyaa pepennggaawwaassaann pepenngggguunnaaaann FFeeeedd A Addddiittiivvee//FFeeeeddSSuupplleemmeenntt ddii 1144 pprroovviinnssii ddeennggaann ccaappaaiiaann 9933,,33%%.. 2 2.. PePennggeemmbbaannggaann BaBahhaann PaPakkaann LoLokkaall,, didillaakksasannaakkanan memellaalluuii kekeggiiaattaann (1(1)) I Iddeennttiiffiikkaassii bbaahhaann papakkaann llookkalal dedennggaann ininddiikkaattoorr kikinneerrjjaa t teerriiddeennttiiffiikkaassiinnyyaa jejenniiss babahhaann papakkaann lolokkaall didi 2222 prproovviinnssii cacappaaiiaann 101000%%;; d daann (2(2)) PePemmaannttaauuaann pepemmaannffaaaattaann babahhaann papakkaann lolokkaall dedennggaann ininddiikkatatoorr k kiinneerrjjaa teterrppaannttaauunnyyaa dadaeerraahh yayanngg mememmaannffaaaattkkaann babahhaann papakkaann lolokkaall didi 2 244 pprroovviinnssii ddeennggaann ccaappaaiiaann 9966%%.. 3 3.. PePennggeemmbbaannggaann InIntteeggrraassii,, ddiillaakkssaannaakkaann memellaalluuii kkeeggiiaattaann dedennggaann k koommooddiittaass tteerrnnaakk rruummiinnaannssiiaa ddaann tteerrnnaakk uunnggggaass,, yyaaiittuu :: 1 1)) KeKeggiiaattaann pepennggeemmbbaannggaann inintteerrggrraassii tteerrnnaakk rruummiinnaannssiiaa dedennggaann i innddiikkaattoorr kkinineerrjjaa beberrkkeemmbbaannggnnyyaa kekelloommppookk yayanngg m meennggiinntteeggrraassiikkaann ususaahhaannyyaa aannttaarraa teterrnnaakk rruummiinnaannssiiaa dedennggaann t taannaammaann ppaaddaa 7676 kkeelloommppookk ddeennggaann ccaappaaiiaann 110000%% 2 2)) KeKeggiiaattaann pepennggeemmbbaannggaann iinntteerrggrraassii teterrnnaakk ununggggaass dedennggaann i innddiikkaattoorr kkinineerrjjaa beberrkkeemmbbaannggnnyyaa kekelloommppookk yayanngg m meennggiinntteeggrraassiikkaann uussaahhaannyyaa ananttaarraa teterrnnaakk ununggggaass dedennggaann t taannaammaann ppaaddaa 2288 kkeleloommppookk ddeennggaann ccaappaaiiaann 9966,,44%%..
3 3)) KeKeggiiaattaann pepennddaammppiinnggaann kekelloommppookk iinntteeggrraassii teterrnnaakk rurummiinnaannssiiaa d daann tteerrnnaakk ununggggaass,, dedennggaann ininddiikkaattoorr kikinneerrjjaa teterrllaakkssaannaannyyaa p peennddaammppiinnggaann kekeggiiaattaann inintteeggrraassii teterrnnaakk rurummiinnaannssiiaa didi 2020 prproovviinnssii d deennggaann ccaappaaiiaann 110000%% seserrttaa iinntteeggrraassii tteerrnnaakk uunnggggaass ddii 2020 prproovviinnssii d deennggaann ccaappaaiiaann 9900,,5544%%.. 4 4.. PePennggeemmbbaannggaann SSuummbbeerr BeBenniihh//BBiibbiitt HPHPTT didillaakksasannaakkanan mmeellaalluuii kekeggiiaattaann : : 1 1)) PePennggeemmbbaannggaann SuSummbbeerr BeBenniihh//BBiibbiitt HHPPTT ddii UPUPTTDD dedennggaann ininddiikkatatoorr k kiinneerrjjaa memenniinnggkkaattnnyyaa UPUPTTDD yayanngg dadappaatt memennyyeeddiiaakkaann bebenniihh//bbiibbiitt H HPPTT ddii 1133 llookkaassii ddeennggaann ccaappaaiiaann 110000%%.. 2 2)) PePennggeemmbbaannggaann SuSummbbeerr BeBenniihh//BBiibbiitt HPHPTT didi kekelloommppookk dedennggaann i innddiikkatatoorr memenniinnggkkaattnnyyaa kekelloommppookk yayanngg dadappaatt memennyyeeddiiaakkaann b beenniihh//bbiibbiitt HHPPTT ppaaddaa 2222 kkeleloommppookk ccaappaaiiaann 110000%% 3
3)) Pembinaan optimalisasi sumber benih/bibit HPT di kelompok d deennggaann ininddiikkaattoorr kikinneerrjjaa memenniinnggkkaattnnyyaa pepemmaahhaammaann kekelloommppookk u unnttuukk memennggooppttiimmaallkkanan pepennyyeeddiiaaaann bebenniihh//bbiibbiitt HPHPTT didi 1818 prproovviinnssii d deennggaann ccaappaaiiaann 8888,,99%%.. 5 5.. PePenngguuaattaann PaPaddaanngg PePennggggeemmbbaallaaaann,, ddiillaakkssaannaakkaann memellaalluuii kekeggiiaattaann (1(1)) I Iddeennttiiffiikkaassii dadann ininvveennttaarriissaassii ppaaddaanngg pepennggggeemmbbaallaaaann dedennggaann ininddiikkatatoorr k kiinneerrjjaa teterriiddeennttiiffiikkaassiinnyyaa lolokkaassii yayanngg popotteennssii ppaaddaanngg pepennggggeemmbbaallaaaann didi 1 133 prproovviinnssii cacappaaiiaann 101000%%;; (2(2)) PePemmbbiinnaaaann idideennttiiffiikkaassii dadann ininvveennttaarriissaassii p paaddaanngg pepennggggeemmbbaallaaaann dedennggaann ininddiikkaattoorr kikinneerrjjaa memenniinnggkkaattnnyyaa p peemmaahhaammaann ppeettuuggaass ppeemmbbiinnaa ddaann ppeetteerrnnaakk tteennttaanngg ppeennttiinnggnnyyaa ppaaddaanngg p peennggggeemmbbaallaaaann sesebbaaggaaii lalahhaann uunnttuukk papakkaann teterrnnaakk didi 1313 prproovviinnssii c caappaaiiaann 6699,,22%%.. 6 6.. PePennggeemmbbaannggaann HPHPTT didi lalahhaann kekehhuuttaannaann dedennggaann ininddiikkaattoorr kikinneerrjjaa m meenniinnggkkaattnnyyaa pepemmaannffaaaattaann lalahhaann huhuttaann yayanngg ddiittaannaammii HHPPTT uunnttuukk p paakkaann tteerrnnaakk ppaaddaa 1100 kkeelloommppookk ddeennggaann ccaappaaiiaann 110000%%..
7 7.. PePennggeemmbbaannggaann UnUniitt PePennggoollaahhaann PaPakkaann ((UUPPPP)) didillaakksasannaakkanan mmeellaalluuii k keeggiiaattaann dedennggaann kokommooddiittaass teterrnnaakk rruummiinnaannssiiaa ddaann tteerrnnaakk uunnggggaass,, yyaaiittuu : : 1 1)) KeKeggiiaattaann pepennggeemmbbaannggaann UUnniitt PePennggoollaahhaann PaPakkanan (U(UPPPP)) r ruummiinnaannssiiaa dadann UUPPPP ununggggaass ddeennggaann ininddiikkaattoorr kikinneerrjjaa m meenniinnggkkatatnnyyaa kekelloommppookk-k-keelloommppookk yayanngg memennggoollaahh papakkaann dedennggaann m meenngggguunnaakkaann babahhaann lolokkaall uunnttuukk teterrnnaakk rurummiinnaannssiiaa papaddaa 4040 k keelloommppookk dedennggaann cacappaaiiaann 101000%% dadann ununttuukk teterrnnaakk ununggggaass papaddaa 8 811 kkeelloommppookk ddeennggaann ccaappaaiiaann 110000%%.. 2 2)) KeKeggiiaattaann ppeennddaammppiinnggaann UnUniitt PPeennggoollaahhaann PaPakkaann (U(UPPPP)) r ruummiinnaannssiiaa dadann UUPPPP ununggggaass ddeennggaann ininddiikkaattoorr kikinneerrjjaa t teerrllaakkssaannaannyyaa pepennddaammppiinnggaann kekeppaaddaa kekelloommppookk yayanngg m meemmaannffaaaattkkanan UPUPPP RuRummiinnaannssiiaa didi 1313 pprroovvininssii dedennggaann cacappaaiiaann 8 866,,77%% ddaann UUPPPP UUnnggggaass ddii 2255 pprroovviinnssii ddeennggaann ppeennccaappaaiiaann 8833,,33%%.. 8 8.. PePennggeemmbbaannggaann LuLummbbuunngg PaPakkaann (L(LPP)) jujuggaa ddiillaakkssaannaakkaann papaddaa k koommooddiittaass tteerrnnaakk rruummiinnaannssiiaa ddaann tteerrnnaakk uunnggggaass,, yyaaiittuu :: 1 1)) KeKeggiiaattaann PePennggeemmbbaannggaann LuLummbbuunngg PaPakkanan ((LLPP)) rurummiinnaannssiiaa d deennggaann ininddiikkaattoorr kikinneerrjjaa teterrbbaanngguunnnnyyaa guguddaanngg papakkaann yayanngg b beerrffuunnggiissii sesebbaaggaaii lulummbbuunngg papakkaann tetemmppaatt memennyyiimmppaann papakkaann atataauu b baahhaann papakkaann ununttuukk teterrnnaakk rurummiinnaanniissiiaa papaddaa 1199 kkeleloommppookk dedennggaann c caappaaiiaann 110000 %%.. 2 2)) KeKeggiiaattaann PePennggeemmbbaannggaann LuLummbbuunngg PaPakkanan (L(LPP)) ununggggaass dedennggaann i innddiikkaattoorr kikinneerrjjaa tutummbbuuhhnnyyaa kekelloommppookk--kkeelloommppookk ununggggaass lolokkaall y yaanngg memennggeemmbbaannggkkanan lluummbbuunngg papakkaann dadallaamm uussaahhaannyyaa uunnttuukk k keetteerrsseeddiiaaaann papakkaann dadallaamm jujummllaahh dadann kkuaualliittaass papaddaa 2525 kekelloommppookk d deennggaann ccaappaaiiaann 110000%%.. 3 3)) KeKeggiiaattaann pepennddaammppiinnggaann LPLP ununggggaass dedennggaann ininddiikkatatoorr kikinneerrjjaa t teerrllaakkssaannaannyyaa pepennddaammppiinnggaann kkepepaaddaa pepettuuggaass dadann pepetteerrnnaakk d daallaamm mememmaannffaaaattkkanan LPLP UnUnggggaass didi 1717 prproovviinnssii dedennggaann p peennccaappaaiiaann 8855%%..
9 9.. BiBimmbbiinnggaann tetekkniniss mamannaajjeemmeenn ddaann tetekknonollooggii papakkaann dedennggaann ininddiikkatatoorr k kiinneerrjjaa adadaannyyaa kekeggiiaattaann tetekkniniss mamannaajjeemmeenn ddaann pepennggoollaahhaann papakkaann d daallaamm hahall pepennggoollaahhaann dadann pepennyyiimmppaannaann ppaakkanan dadann hahassiill pepennggaawweettaann l liimmbbaahh peperrttaanniiaann ddaann agagrrooiinndduussttrrii papaddaa sesettiiaapp kekelloommppookk pepetteerrnnaakk s saassaarraann ddii 1155 pprroovvininssii ddeennggaann ccaappaaiiaann 110000%%.. 1 100.. PePennggaawwaassaann mmuuttuu ppaakkaann,, ddiillaakksasannaakkanan mmeellaalluuii :: 1 1)) KeKeggiiaattaann FaFassiilliittaassii PePennggaawwaassaann MuMuttuu PaPakkaann dedennggaann ininddiikkatatoorr k kiinneerrjjaa memenniinnggkkatatnnyyaa jujummllaahh dadann mumuttuu papakkaann yayanngg beberreeddaarr didi d daaeerraahh sesetteemmppaatt yayanngg ddaappaatt didiaawwaass didi 3232 prproovviinnssii dedennggaann c caappaaiiaann 110000%%.. 2 2)) KeKeggiiaattaann PePennddaammppiinnggaann PePennggaawwaassaann MuMuttuu PaPakkanan dedennggaann i innddiikkaattoorr kikinneerrjjaa didikkeettaahhuuiinnyyaa pepellaakkssaannaaaann pepennggaawwaassaann mumuttuu p paakkaann ddii ddaaeerraahh ppaaddaa 2211 pprroovviinnssii ddeennggaann ppeennccaappaaiiaann 110000%%.. 1 111.. PePennggeemmbbaannggaann uunniitt seserrttiiffiikkaassii PaPakkaann ((LLSS--PPrroo)),, dedennggaann ininddiikkaattoorr kikinneerrjjaa t teerruussuussuunnnnyyaa ddookkuummeenn ssiissttiimm mmuuttuu lleevveell--11 ddeennggaann ppeennccaappaaiiaann 110000%%.. 1 122.. PePennggeemmbbaannggaann ststaannddaarr mumuttuu papakkanan dedennggaann ininddiikkaattoorr kikinneerrjjaa t teerrsseeddiiaannyyaa RSRSNNII bibiddaanngg papakkaann sesebbaannyyaakk 6 6 jejenniiss dedennggaann cacappaaiiaann 1 12200%%.. 1 133.. PePennggeemmbbaannggaann sisisstteemm ininffoorrmmaassii papakkaann (S(SIIAAPPAAKK//AAFFIICC)) dedennggaann i innddiikkaattoorr kkinineerrjjaa teterrbbaanngguunnnnyyaa 1 1 ununiitt sisissttiimm ininffoorrmmaassii papakkaann cacappaaiiaann 1 10000%%.. 1 144.. PePellaayyaannaann rerekkoommeennddaassii imimppoorrttaassii babahhaann papakkaann,, bebenniihh//bbiibbiitt HPHPTT dadann p peennddaaffttaarraann ppaakkanan dedennggaann ininddiikkaattoorr kkinineerrjjaa teterrssuussuunnyyaa mamassiinngg--mmaassiinngg 1 1 lalappoorraann tetennttaanngg rerekkoommeennddaassii imimppoorrttaassii babahhaann papakkaann,, bebenniihh//bbiibbiitt HHPPTT d daann ppeennddaaffttaarraann ppaakkaann ddeennggaann ccaappaaiiaann 110000%%.. 1 155.. PePenneerrbbiittaann iinnffoorrmmaassii ppaakkaann,, dedennggaann ininddiikkaattoorr kkiinneerrjjaa teterrsseeddiiaannyyaa MMeeddiiaa I Innffooffeeeedd 4 4 edediissii ppeennccaappaaiiaann 101000%%,, BuBukkuu PePeddoommaann umumuumm 1313 jejenniiss
p peennccaappaaiiaann 101000%%,, PePeddoommaann tetekknniiss 1 1 jejenniiss pepennccaappaaiiaann 110000%%,, BuBukku u 2 2 j jeenniiss pepennccaappaaiiaann 101000%% dadann BBrroossuurr//LLeeaafflleett 9 9 jejenniiss dedennggaann cacappaaiiaann 1 10000%%.. 1 166.. PePennyyuussuunnaann kkononsseepp reregguullaassii bibiddaanngg papakkanan dedennggaann ininddiikkaattoorr kikinneerrjjaa t teerrssuussuunnyyaa 55 jjeenniiss kokonnsseepp reregguullaassii bibiddaanngg papakkaann dedennggaann ppeennccaappaaiiaann 1 10000%%.. 1 177.. PePenniinnggkkaattaann kokooorrddiinnaassii dadann sisinnkkrroonniissaassii kekeggiiaattaann papakkaann dedennggaann i innddiikkaattoorr kikinneerrjjaa teterrssuussuunnnnyyaa 1166 llaappoorraann tetennttaanngg sisinnkkrroonniissaassii dadann k koooorrddiinnaassii kekeggiiaattaann DiDirreekkttoorraatt PaPakkaann TeTerrnnaakk dedennggaann ppeennccaappaaiiaann 1 10000%%.. 18. PePennggeemmbbaannggaann SaSarrjjaannaa MeMemmbbaanngguunn DeDessaa dedennggaann ininddiikkaattoorr kikinneerrjjaa t teerrppiilliihhnnyyaa 686833 ororaanngg SMSMDD pepennccaappaaiiaann 9797,,66%% dadarrii tatarrggeett 707000 ororaanngg S SMMDD,, seserrttaa teterrssuussuunnyyaa 1 1 bubukkuu PePeddoommaann PePellaakkssaannaaaann SMSMDD dedennggaann c caappaaiiaann 110000%%..
B. ANALISIS AKUNTABILITAS KINERJA
Akuntabilitas kinerja adalah perwujudan kewajiban Direktorat Pakan Ternak untuk mempertanggungjawabkan keberhasilan/kegagalan pelaksanaan misi Direktorat Pakan Ternak dalam mencapai tujuan dan sasaran yang telah ditetapkan dan sekaligus untuk mengetahui hambatan/kendala yang dihadapi untuk perbaikan kinerja yang akan datang, dapat diuraikan sebagai berikut :
1 1.. PePennaattaaaann FFeeeeddAAddddiittiivvee//FFeeeeddSSuupplleemmeennt t P Peennaattaaaann FFeeeedd AAddddiittiivvee//FFeeeedd SSuupplleemmeennt t yayanngg ddiillaakkssaannaakkaann mmeellaalluuii k keeggiiaattaann PePennggaawwaassaann PePerreeddaarraann FFeeeedd AAddddiittiivvee//FFeeeedd SSuupplleemmeenntt b beerrttuujjuuaann memenncceeggaahh teterrjjaaddiinnyyaa pepennyyiimmppaannggaann pepenngggguunnaaaann dadann p peerreeddaarraann imimbbuuhhaann papakkaann ((ffeeeedd aaddddiittiivveess) ) dadann pepelleennggkkaapp papakkaann ( (ffeeeedd ssuupplleemmeenntt)) kekeppaaddaa paparraa pepellaakkuu didi bibiddaanngg ususaahhaa pepetteerrnnaakkaann y yaaiittuu ppeetteerrnnaakk, , ppeerruussaahhaaaahh ppaakkaann tteerrnnaakk ddaann aattaauu ppoouullttrryy sshhoopp.. D Deennggaann ininddiikkaattoorr kkinineerrjjaa teterrllaakksasannaannyyaa pepennggaawwaassaann pepenngggguunnaaaann F Feeeedd AAddddiittiivvee//FFeeeedd SSuupplleemmeenntt dedennggaann cacappaaiiaann kekeggiiaattaann sesebbeessaarr 9 933,,33%% ppaaddaa 1144 pprroovviinnssii..
T Tididaakk teterrccaappaaiinnyyaa PePennggaawwaassaann PePerreeddaarraann FFeeeedd AAddddiittiivvee//FFeeeedd S Suupplleemmeenntt didisseebbaabbkkaann kkaarreennaa memekkaanniissmmee pepennggaannggggaarraann bebelluumm s seessuuaaii dedennggaann peperreennccaannaaaann yayanngg didibbuuaatt yayaiittuu alalookkaassii dadannaa ttiiddaakk t teerrsseeddiiaa papaddaa sasaaatt ddiippeerrlluukkaann,, dadann papaddaa sasaaatt yayanngg bbeerrssaammaaaann t teerrddaappaatt bebebbeerraappaa kekeggiiaattaann prpriioorriittaass yayanngg haharruuss didillaakkssaannaakkaann s seehhiinnggggaa mmeennyyeebbaabbkkaann kkuurraannggnnyyaa SSDDMM.. 2 2.. PePennggeemmbbaannggaann BBaahhaann PPaakkaann LLookkaall.. P Peennggeemmbbaannggaann babahhaann papakkaann lolokkaall bbeerrttuujjuuaann ununttuukk memennggeemmbbaannggkkaann p paakkanan beberrbbaassiiss susummbbeerr dadayyaa lolokkalal (j(jaagguunngg,, dededdaakk,, teteppuunngg iikkanan,, o onnggggookk)) dadann opopttiimmaalliissaassii pepemmaannffaaaattaann babahhaann papakkanan nononn kokonnvveennssiioonnaall ( (bbuunnggkkiill kkelelaappaa,, bbuunnggkkiill iinnttii ssaawwiitt,, ssiinnggkkoonngg,, tteeppuunngg ddaauunn,, ddllll))..
Dilaksanakan melalui kegiatan Identifikasi bahan pakan lokal dan Pemantauan pemanfaatan bahan pakan lokal, dengan indikator kinerja telah teridentifikasi jenis-jenis bahan pakan lokal di 22 provinsi dengan realisasi 100% sudah sesuai dengan sasaran yang ditetapkan. Sedangkan tidak terpantaunya daerah yang memanfaatkan bahan pakan lokal dengan realisasi 96%, disebabkan pada saat petugas akan melaksanakan kegiatan tidak didukung dengan ketersediaan dana dan setelah dana tersedia petugas harus mengerjakan kegiatan yang diprioritaskan. 3 3.. PePennggeemmbbaannggaann IInntteeggrraassii.. D Diillaakkssaannaakkaann memellaalluuii kekeggiiaattaann PePennggeemmbbaannggaann inintteeggrraassii tatannaammaann –– t teerrnnaakk rurummiinnaannssiiaa tetellaahh didillaakkssaannaakkaann sesessuuaaii sasassaarraann yyaanngg diditteettaappkkaann d deennggaann cacappaaiiaann kkinineerrjjaa sesebbeessaarr 101000%%,, ddaann kekeggiiaattaann PePennggeemmbbaannggaann i inntteeggrraassii tatannaammaann – – teterrnnaakk ununggggaass hahannyyaa didirreeaalliissaassiikkaann 9696,,44%%,, hahall ininii d diisseebbaabbkkanan 11 kkeelloommppookk ddii pprroovvininssii KKaalltteenngg ttiiddaakk tteerreeaalliissaassii.. D Diinnaass PePetteerrnnaakkaann KaKabb.. KoKottaawwaarriinnggiinn BaBarraatt titiddaakk dadappaatt memellaakkssaannaakkaann k keeggiiaattaann inintteeggrraassii ununggggaass kkarareennaa dadallaamm POPOKK DiDinnaass PePerrttaanniiaann dadann P Peetteerrnnaakkaann PPrroovviinnssii KaKalltteenngg kekeggiiaattaann teterrsseebbuutt bbeerraaddaa ddaallaamm MMAAKK yyaanngg s saallaahh yayaiittuu papaddaa MAMAKK PPeennggeemmbbaannggaann KoKommooddiittaass KaKammbbiinngg dadann p peennggaajjuuaann rerevviissii susuddaahh didillaakkssaannaakkaann tetettaappii titiddaakk didisseettuujjuuii.. SeSeddaannggkkaann
k keeggiiaattaann pepennddaammppiinnggaann kekeppaaddaa pepettuuggaass dadann kekelloommppookk yayanngg d diillaakkssaannaakkaann oolleehh titimm pupussaatt tetellaahh didillaakkssaannaakkaann sseessuuaaii sasassaarraann yayanngg d diitteettaappkkaann ddeennggaann rreeaalliissaassii 110000%%.. 4 4.. PePennggeemmbbaannggaann SSuummbbeerr BBeenniihh//BBiibbiitt HHPPTT.. T Tuujjuuaann kekeggiiaattaann adadaallaahh teterrsseeddiiaannyyaa bibibbiitt dadann bebenniihh tatannaammaann papakkaann p paaddaa kekelloommppookk pepetteerrnnaakk, , gguunnaa pepemmeennuuhhaann kekebbuuttuuhhaann hihijjaauuaann papakkaann t teerrnnaakk didi kkeleloommppookk pepetteerrnnaakk.. DiDillaakksasannaakkanan memellaalluuii kekeggiiaattaann P Peennggeemmbbaannggaann SuSummbbeerr BeBenniihh//BBiibbiitt HPHPTT ununttuukk 1313 UPUPTTDD dadann 2222 k keelloommppookk tetellaahh didillaakkssaannaakkaann sesessuuaaii dedennggaann sasassaarraann dadann rereaalliissaassii 1 10000%%.. S
Seeddaannggkkaann pepemmbbiinnaaaann optimalisasi sumber benih/bibit HPT di kelompok gguunnaa memenniinnggkkatatkkaann pepemmaahhaammaann pepettuuggaass dadann kekelloommppookk u unnttuukk memennggooppttiimmaallkkanan pepennyyeeddiiaaaann bebenniihh//bbiibbiitt HPHPTT didi 1818 prproovviinnssii t teerreeaalliissaassii ddii 1616 pprroovviinnssii ((8888,,99%%)).. HHaall iinnii ddiisseebbaabbkkaann kkeetterersseeddiiaaaann ddaannaa t tiiddaakk sseessuuaaii ddeennggaann jjaaddwwaall ppeellaakkssaannaaaann yyaanngg tteellaahh ddiitteettaappkkaann.. 5 5.. PePenngguuaattaann PPaaddaanngg PPeennggggeemmbbaallaaaann.. D Diillaakkssaannaakkanan memellaalluuii kekeggiiaattaann IdIdeennttiiffiikkaassii dadann ininvveennttaarriissaassii papaddaanngg p peennggggeemmbbaallaaaann ununttuukk 1313 prproovviinnssii tetellaahh didillaakkssaannaakkaann sesessuuaaii sasassaarraann y yaanngg diditteettaappkkaann dedennggaann rreeaalliissaassii 101000%%,, seseddaannggkkaann pepemmbbiinnaaaannnnyyaa t tiiddaakk memennccaappaaii sasassaarraann dadann hahannyyaa teterreeaalliissaassii 6969,,22%%.. HaHall ininii d diikkarareennaakkanan pepettuuggaass ttiiddaakk dadappaatt memellaakkssaannaakkaann pepemmbbiinnaaaann sesessuuaaii d deennggaann jajaddwwaall pepellaakksasannaaaann yayanngg tetellaahh ddiitteettaappkkaann kakarreennaa haharruuss m meellaakkssaannaakkaann ttuuggaass yayanngg lelebbiihh didipprriioorriittaasskkaann ololeehh DiDirreekktotorraatt PaPakkaann T Teerrnnaakk.. 6 6.. PePennggeemmbbaannggaann HHPPTT ddii llaahhaann kkehehuuttaannaann.. D Deennggaann tutujjuuaann kekeggiiaattaann adadaannyyaa llaahhaann kekehhuuttaannaann yayanngg bibissaa d diimmaannffaaaattkkaann babaggii kekeggiiaattaann uussaahhaa pepetteerrnnaakkanan ddaann pepennaannaammaann hhiijjaauuaann
p paakkanan teterrnnaakk,, tetellaahh didillaakkssaannaakkaann sesessuuaaii ddeennggaann sasassaarraann yayanngg d diitteettaappkkanan ddeennggaann ccaappaaiiaann kkiinneerrjjaa 110000%% uunnttuukk 1100 kkeleloommppookk.. 7 7.. PePennggeemmbbaannggaann UUnniitt PPeennggoollaahhaann PPaakkaann ((UUPPPP)).. D Diillaakkssaannaakkaann mmeellaalluuii kkegegiiaattaann UPUPPP uunnggggaass yyaanngg ddiiaallookkaassiikkaann uunnttuukk 8181 k keelloommppookk dadann UPUPPP rurummiinnaannssiiaa ununttuukk 4040 kekelloommppookk,, tteellaahh didillaakkssaannaakkaann s seessuuaaii ddeennggaann sasassaarraann yayanngg diditteettaappkkaann ddaann rereaalliissaassii 101000%%.. S Seeddaannggkkaann pepennddaammppiinnggaann UPUPPP ununggggaass didi 3030 prproovviinnssii hahannyyaa d diillaakkssaannaakkaann didi 2525 prproovviinnssii (8(833,,33%%)) dadann pepennddaammppiinnggaann ununttuukk UPUPPP r ruummiinnaannssiiaa ddii 1515 prproovviinnssii hahannyyaa didillaakkssaannaakkaann didi 1313 prproovviinnssii (8(866,,77%%)).. T Tiiddaakk teterrccaappaaiinnyyaa kekeggiiaattaann ppeennddaammppiinnggaann tteerrsseebbuutt didikkaarreennaakkaann k keetteerrsseeddiiiiaann dadannaa titiddaakk sesessuuaaii dedennggaann jajaddwwaall pepellaakkssaannaaaann yayanngg tetellaahh d diitteettaappkkaann dadann papaddaa ssaaaatt yyaanngg beberrssaammaaaamm pepettuuggaass pepellaakkssaannaa haharruuss m meellaakksasannaakkaann ttuuggaass yyaanngg ddiipprriioorriittaasskkaann.. 8 8.. PePennggeemmbbaannggaann LLuummbbuunngg PPaakkaann ((LLPP)).. D Diillaakkssaannaakkaann memellaalluuii kkeeggiiaattaann LPLP ununttuukk teterrnnaakk rurummiinnaannssiiaa ddaann LPLP t teerrnnaakk ununggggaass yyaanngg didiaallookkasasiikkanan sesebbaaggaaii dadannaa TPTP ununttuukk 1919 kekelloommppookk r ruummiinnaannssiiaa dadann 2525 kkeleloommppookk ununggggaass tetellaahh ddiillaakkssaannaakkaann sesessuuaaii ddeennggaann s saassaarraann dedennggaann rereaalliissaassii 101000%%.. SeSeddaannggkkaann pepennddaammppiinnggaann yayanngg d diiaallookkaassiikkaann ununttuukk kekelloommppookk ununggggaass llookkalal ddii 2020 prproovviinnssii hahannyyaa t teerreeaalliissaassii didi 1177 prproovviinnssii (8(855%%)).. HaHall teterrsseebbuutt didikkaarreennaakkaann keketteerrsseeddiiaaaann d daannaa titiddaakk sesessuuaaii dedennggaann jajaddwwaall pepellaakkssaannaaaann yayanngg tetellaahh diditteettaappkkaann d daann papaddaa sasaaatt dadannaa teterrsseeddiiaa pepettuuggaass haharruuss memellaakksasannaakkanan kekeggiiaattaann y yaanngg ddiipprriioorriittaasskkaann.. 9 9.. BiBimmbbiinnggaann tteekknniiss mmaannaajjeemmeenn ddaann tteekknnoollooggii ppaakkaann..
B Biimmbbiinnggaann tetekkniniss mamannaajjeemmeenn dadann tetekknonollooggii papakkaann ddiimmaakkssuuddkkaann uunnttuukk m meenniinnggkkaattkkaann pepennggeettaahhuuaann ddaann kkeetteerraammppiillaann sseeccaarraa tteeppaatt tteennttaanngg nniillaaii g guunnaa,, dadayyaa gugunnaa tetekknnoollooggii pepennggoollaahhaann dadann sisisstteemm pepennggoollaahhaann papakkanan.. D Diiaallookkaassiikkanan ununttuukk 1155 prproovviinnssii tetellaahh didillaakkssaannaakkaann sesessuuaaii sasassaarraann d deennggaann ccaappaaiiaann 110000%%.. 1 100.. FaFassiilliittaassii ppeennggaawwaassaann mmuuttuu ppaakkaann.. A Allookkaassii kekeggiiaattaann ininii beberruuppaa dadannaa DeDekkoonnsseennttrraassii papaddaa 3232 prproovvininssii dadann p peennddaammppiinnggaann ununttuukk memennggeettaahhuuii pepellaakkssaannaaaann pepennggaawwaassaann mumuttuu p paakkaann yayanngg beberreeddaarr didi ddaaeerraahh sseetteemmppaatt ppaaddaa 2211 pprroovvininssii,, ddiillaakkssaannaakkaann s seessuuaaii ssaassaarraann ddeennggaann rreeaalliissaassii 110000%%.. 1 111.. PePennggeemmbbaannggaann uunniitt sseerrttiiffiikkasasii PPaakkanan ((LLSS--PPrroo)).. K Keeggiiaattaann ininii ddiittuujjuukkaann uunnttuukk memennyyuussuunn dodokkuummeenn sisissttiimm mumuttuu lelevveell--11 t teellaahh ddiillaakksasannaakkaann sseessuuaaii ssaassaarraann yyaanngg ddiitteettaappkkanan ddaann rreeaalliissaassii 110000%%.. 1 122.. PePennggeemmbbaannggaann ssttaannddaarr mmuuttuu ppaakkaann.. P Peennggeemmbbaannggaann ststaannddaarr mumuttuu ppaakkanan didimmaakksusuddkkaann gugunnaa tteerrsseeddiiaannyyaa R RSSNNII bibiddaanngg papakkaann sesebbaannyyaakk 5 5 jejenniiss tetellaahh didillaakkssaannaakkaann memellaammppaauuii s saassaarraann dadann teterreeaalliissiirr sesebbaannyyaakk 6 6 jejenniiss (1(12200%%)).. TeTerrjjaaddii efefiissiieennssii d diikkarareennaakkanan dadannaa yyaanngg teterrsseeddiiaa hahannyyaa ununttuukk 5 5 jejenniiss seseddaannggkkaann papaddaa t taahhuunn 20201100 teterrddaappaatt 7 7 jejenniiss papakkaann yayanngg didiuussuullkkanan keke PNPNPPSS uunnttuukk d diibbaahhaass.. 1 133.. PePennggeemmbbaannggaann ssiisstteemm iinnffoorrmmaassii ppaakkanan ((SSIIAAPPAAKK//AAFFIICC)).. P Peennggeemmbbaannggaann sisisstteemm ininffoorrmmaassii papakkaann (S(SIIAAPPAAKK//AAFFIICC)) didittuujjuukkanan gugunnaa m meemmbbaanngguunn 1 1 ununiitt sisissttiimm ininffoorrmmaassii papakkanan tteellaahh didillaakkssaannaakkaann sesessuuaaii s saassaarraann ddeennggaann rreeaalliissaassii 110000%%.. 1 144.. PePellaayyaannaann rreekkoommeennddaassii..
P Peellaayyaannaann rerekkoommeennddaassii didillaakkssaannaakkaann gugunnaa pepellaayyaannaann imimppoorrttaassii babahhaann p paakkaann,, bebenniihh//bbiibbiitt HPHPTT dadann pepennddaaffttaarraann papakkaann,, tetellaahh didillaakkssaannaakkaann s seessuuaaii sasassaarraann dedennggaann tteerrssuussuunnnnyyaa 3 3 lalappoorraann uunnttuukk mamassiinngg--mmaassiinngg j jeenniiss rreekkoommeennddaassii ddaann rreeaalliissaassii 110000%%.. 1 155.. PePenneerrbbiittaann iinnffoorrmmaassii ppaakkanan.. G Guunnaa pepenniinnggkkaattaann ppeellaayyaannaann dadann iinnffoorrmmaassii ppuubblliikk tetellaahh ddiitteerrbbiittkkaann dadann d diisseebbaarrlluuaasskkaann,, MeMeddiiaa IInnffooffeeeedd,, BuBukkuu PePeddoommaann UmUmuumm,, PePeddoommaann T Teekknniiss,, dadann LeLeaafflleett//BBrroossuurr,, tetellaahh didillaakksasannaakkanan sesessuuaaii sasassaarraann dedennggaann c caappaaiiaann 110000%%.. IInnffoorrmmaassii tteerrsseebbuutt tteerrddiirrii ddaarrii :: 1 1)) MeMeddiiaa IInnffooffeeeedd sseebbaannyyaakk 44 eeddiissii.. 2 2)) BuBukkuu PPeeddoommaann UUmmuumm ((PPeedduumm)) sseebbaannyyaakk 1133 jjeenniiss,, yyaaiittuu :: a a.. PePedduumm IInntteeggrraassii TTeerrnnaakk RRuummiinnaannssiiaa;; b b.. PePedduumm IInntteeggrraassii TTeerrnnaakk UUnnggggaass;; c c.. PePedduumm PPeennggeemmbbaannggaann PPaakkaann ddii UUPPTTDD;; d d.. PePedduumm PPeennggeemmbbaannggaann SSuummbbeerr BBeenniihh//BBiibbiitt HHPPTT ddii KKeelloommppookk;; e
e.. PePedduumm Pemanfatan Lahan Kehutanan; f f.. PePedduumm PPeennggeemmbbaannggaann UUnniitt PPeennggoollaahh PPaakkaann ((UUPPPP)) g g.. PePedduumm PPeennggeemmbbaannggaann LLuummbbuunngg PPaakkaann ((LLPP)) RRuummiinnaannssiiaa;; h h.. PePedduumm PPeennggeemmbbaannggaann LLuummbbuunngg PPaakkaann ((LLPP)) UUnnggggaass;; i i.. PePedduumm PPeennggeemmbbaannggaann AAllssiinn ddii LLookkasasii IInntteeggrraassii TTeerrnnaakk SSaappii;; j j.. PePedduumm PPeennggeemmbbaannggaann AAllssiinn TTeerrnnaakk PPeerraahh;; k k.. PePedduumm UUPPJJAA PPeennggoollaahh PPaakkanan;; l l.. PePedduumm PePennggeemmbbaannggaann PaPabbrriikk PaPakkaann SkSkalalaa KeKecciill (P(PPPSSKK)) R Ruummiinnaannssiiaa;; m m.. PePedduumm PePennggeemmbbaannggaann PaPabbrriikk PaPakkaann SkSkalalaa KeKecciill (P(PPPSSKK)) U Unnggggaass.. 4 4)) PePeddoommaann tetekknniiss 1 1 jjeenniiss,, yyaaiittuu PPeeddoommaann TTeekknniiss PPeennggaawwaassaann MMuuttuu P Paakkaann..
5 5)) BuBukkuu 2 2 jejenniiss,, yayaiittuu BuBukkuu PPrrooffiill BaBahhaann PaPakkaann LoLokkalal (B(BPPLL)) dadann B Buukkuu TTekeknnoollooggii PPeennggoollaahhaann PPaakkaann.. 6 6)) BrBroossuurr//LLeeaafflleett 99 jjeenniiss,, yyaaiittuu :: a a.. LeLeaafflleett//BBrroossuurr FFeeeeddAAddddiittiiff ddaann FFeeeeddSSuupplleemmeenntt; ; b b.. LeLeaafflleett//BBrroossuurr IInntteeggrraassii TTeerrnnaakk -- KKeellaappaa SSaawwiitt;; c c.. LeLeaafflleett//BBrroossuurr IInntteeggrraassii SSaappii –– PPaaddii;; d d.. LeLeaafflleett//BBrroossuurr IInntteeggrraassii TTeerrnnaakk –– JJaagguunngg;; e e.. LeLeaafflleett//BBrroossuurr LLeegguummiinnoossaa;; f f.. LeLeaafflleett//BBrroossuurr RRuummppuutt RRaajjaa ((KKiinnggGGrraassss);); g g.. LeLeaafflleett//BBrroossuurr TTatataa LLaakksasannaa PPaaddaanngg PPeennggggeemmbbaallaaaann;; h h.. LeLeaafflleett//BBrroossuurr SSNNII PPaakkaann ddaann BBaahhaann PPaakkaann 1 166.. PePennyyuussuunnaann kokonnsseepp reregguullaassii bibiddaanngg papakkaann didillaakkssaannaakkanan sesessuuaaii s saassaarraann dedennggaann teterrssuussuunnnnyyaa 5 5 jejenniiss kkononsseepp reregguullaassii bibiddaanngg papakkaann d deennggaann rreeaalliissaassii 110000%%.. LLiimmaa kkononsseepp rreegguullaassii tteerrsseebbuutt aaddaallaahh :: 1 1)) PePerrmmeennttaann tetennttaanngg SSyyaarraatt dadann TaTattaa CaCarraa PPeenngggguunnaaaann FFeeeeddAAddddiittiiff d daann FFeeeeddSSuupplleemmeenntt; ; 2 2)) PePerrmmeennttaann tetennttaanngg PePerrssyyaarraattaann PePemmaassuukkaann BaBahhaann PaPakkaann dadarrii L Luuaarr NNeeggeerrii kke e ddaallaamm NNeeggaarraa KKeessaattuuaann RRII;; 3 3)) RaRannccaannggaann PePerrmmeennttaann tteennttaanngg PePennyyeeddiiaaaann dadann PePennggeelloollaaaann P Paaddaanngg PPeennggggeemmbbaallaaaann;; 4 4)) ReRevviissii DrDraafftt PePerrmmeennttaann NoNo.. 1199//22000099 tetennttaanngg SySyaarraatt TaTattaa CaCarraa P Peennddaafftatarraann PPaakkanan;; 5 5)) KeKeppmmeennttaann NoNo.. 242400//22000077 PePeddoommaann CaCarraa PePemmbbuuaattaann PaPakkaann YaYanngg B Baaiikk ((CCPPPPBB));; 1 177.. PePenniinnggkkaattaann kokooorrddiinnaassii dadann sisinnkkrroonniissaassii kekeggiiaattaann papakkaann beberruuppaa RaRappaatt K Koooorrddiinnaassii (R(Raakkoorr)) dadann peperrtteemmuuaann,, babaiikk yayanngg beberrsskkaallaa rereggiioonnaall dadann n naassiioonnaall ttelelaahh didillaakkssaannaakkaann dedennggaann teterrssuussuunnnnyyaa 1616 lalappoorraann dadann r reeaalliissaassii 110000%%,, yyaaiittuu :: 1 1)) RaRakkoorr PePenngggguunnaaaann dadann PePerreeddaarraann FFeeeeddAAddddiittiivv//FFeeeeddSSuupplleemmeenntt ( (FFAA//FFSS)) 2 2)) RaRakkoorr PPeennggeemmbbaannggaann BBaahhaann PPaakkaann LLookkaall ((BBPPLL)) 3 3)) RaRappaatt KKoooorrddiinnaassii IInntteeggrraassii TTeerrnnaakk
4 4)) RaRappaatt KKoooorrddiinnaassii PPeennggeemmbbaannggaann PPaakkaann SSaappii PPeerraahh 5 5)) RaRakkoorr PPeennggeemmbbaannggaann SSuummbbeerr BBeenniihh//BBiibbiitt HHPPTT ddii UPUPTTDD 6 6)) RaRappaatt KoKooorrddiinnaassii PePennggeemmbbaannggaann PPaabbrriikk PaPakkaann SkSkaallaa KeKecciill ( (PPPPSSKK)) 7 7)) PePerrtteemmuuaann AAssoossiiaassii PPaabbrriikk PPaakkanan SSkkaallaa KKeecciill ((PPPPSSKK)) 8 8)) PePerrtteemmuuaann KKoommiissii PPaakkaann II ddaann IIII 9 9)) RaRakkoorr PPeennggeemmbbaannggaann MMuuttuu PPaakkaann 1 100)) ApAprreessiiaassii PPeenniinnggkkatataann MMuuttuu PPaakkaann 1 111)) RaRappaatt KKoooorrddiinnaassii TTekeknniiss NNaassiioonnaall ((RRaakkoorrtteekknanass)) II ddaann IIII 1 122)) PePerrtteemmuuaann TTekeknniiss FFuunnggssii--FFuunnggssii PePemmbbaanngguunnaann PePetteerrnnaakkaann ( (PPeerrtteemmuuaann TTeekknniiss FFuunnggssii PPaakkaann)) 1 133)) ApAprreessiiaassii PPeenniinnggkkatataann KKiinneerrjjaa SSttaaff 1 144)) WWororkksshhoopp//FFoorruumm JJaabbaattaann FFuunnggssiioonnaall PPeennggaawwaass MMuuttuu PPaakkaann 1 188.. KeKeggiiaattaann PePennggeemmbbaannggaann SaSarrjjaannaa MeMemmbbaanngguunnnn DeDessaa ((SSMMDD)) uunnttuukk m meemmffaassiilliittaassii dadannaa gugunnaa mmeennggeemmbbaannggkkaann ususaahhaa pepetteerrnnaakkaann dadann t teerrppiilliihhnnyyaa enentteerrpprreeuunneerr didi pepeddeessaaaann dedennggaann mememmiilliihh 707000 ororaanngg SMSMDD t tiiddaakk memennccaappaaii sasassaarraann yayanngg tetellaahh ddiitteettaappkkaann dedennggaann rereaalliissaassii sseebbeessaarr 9 977,,66%% ununttuukk 686833 ororaanngg SMSMDD.. HaHall teterrsseebbuutt didikkaarreennaakkanan : : (1(1)) UUnnttuukk k koommooddiittii ununggggaass lolokkalal,, hahannyyaa teterreeaalliissiirr sseebbaannyyaakk 6464 ororaanngg SMSMDD dadarrii t taarrggeett;; (2(2)) 4 4 (e(emmppaatt)) ororaanngg SMSMDD memenngguunndduurrkkaann didirrii;; (3(3)) 1 1(s(saattuu)) ororaanngg S SMMDD ppaaddaa sasaaatt WWororkkhhsshhoopp titiddaakk hahaddiirr dadann titiddaakk bibissaa didihhuubbuunnggii;; (4(4)) 1 1 ( (ssaattuu)) ororaanngg SMSMDD didibbaattaallkkanan kakarreennaa kekelloommppookk susuddaahh memennddaappaattkkaann f faassiilliittaassii dadannaa kkeeggiiaattaann InInsseennttiiff PePennyyeellaammaattaann BeBettiinnaa PrProodduukkttiiff (I(IPPBBPP)) d daarrii DDiirreekkttoorraatt PPeerrbbiibbiittaann.. B BAABBIIVV K KEESSIIMMPPUULLAANN
1. Dalam rangka meningkatkan efisiensi penggunaan sumber daya pertanian, perkebunan, hortikultura dan tanaman pangan serta memanfaatkan limbah pertanian sebagai sumber pakan ternak dan limbah ternak (kotoran ternak) sebagai sumber pupuk organic melalui aplikasi teknologi tepat guna, pada tahun 2011 telah difasilitasi dana Bansos untuk kegiatan pengembangan integrasi ternak ruminansia untuk 76 kelompok dengan realisasi kegiatan mencapai 100%. Sedangkan kegiatan integrasi tanaman - ternak unggas untuk 28 kelompok hanya direalisasikan 96,4%, hal ini disebabkan 1 kelompok di provinsi Kalteng tidak terealisasi, yaitu Dinas Peternakan Kab. Kotawaringin Barat tidak dapat melaksanakan kegiatan karena dalam POK Dinas Pertanian dan Peternakan Provinsi Kalteng kegiatan tersebut tercantum dalam MAK yang salah yaitu pada MAK Pengembangan Komoditas Kambing dan pengajuan revisi sudah dilaksanakan tetapi tidak disetujui
2. Pada tahun 2011 sebanyak lokasi 13 UPTD dan 22 kelompok mendapatkan fasilitasi dana untuk pengembangan sumber benih/bibit hijauan pakan ternak (HPT), dengan realisasi kegiatan mencapai 100%. Diharapkan UPTD dan kelompok yang difasilitasi ini dapat menyediakan bibit dan benih tanaman pakan untuk memenuhi kebutuhan hijauan pakan ternak bagi kelompok peternak.
3. Untuk mengidentifikasi dan inventarisasi pengembangan padang penggembalaan sehingga diperoleh gambaran umum tentang potensi pengembangan padang penggembalaan di daerah yang dapat dimanfaatkan sebagai acuan pembuatan program penyediaan hijauan pakan ternak (HPT) di padang penggembalaan, telah difasilitasi di 13 provinsi, dengan realisasi 100%. Pengembangan padang penggembalaan juga diharapkan dapat meningkatkan kapasitas daya tampung terhadap ternak ruminansia untuk mendukung pencapaian program swasembada daging sapi dan kerbau (PSDSK).
4. Dalam rangka memberdayakan masyarakat di sekitar hutan untuk pemeliharaan ternak dan pengembangan usaha peternakan dengan memanfaatkan lahan kehutanan serta penanaman hijauan pakan ternak, diharapkan dapat membantu masyarakat meningkatkan pendapatan dan
kesejahteraannya. Disamping itu juga dapat membantu Pemerintah dalam memanfaatkan lahan-lahan yang belum termanfaatkan serta membantu pemulihan kondisi lahan menjadi lebih subur dengan adanya ternak yang dapat menghasilkan kotoran yang kemudian berfungsi sebagai pupuk organik.
Untuk maksud tersebut mulai tahun 2011 telah difasilitasi melalui dana Bansos untuk kegiatan Pengembangan HPT di Lahan Kehutanan sebanyak 10 kelompok, dengan realisasi 100%. Kegiatan ini diharapkan dapat meningkatkan populasi ternak sapi potong dan adanya lahan yang bisa dimanfaatkan bagi kegiatan usaha peternakan dan penanaman hijauan pakan ternak.
5. Dalam upaya meningkatkan kemampuan para peternak dan kelompoknya untuk memproduksi pakan yang memenuhi standar kebutuhan ternak baik kuantitas maupun kualitas dengan harga yang terjangkau dan tersedia sepanjang tahun, dan untuk meningkatkan penguasaan teknologi pengolahan pakan yang digunakan untuk memproduksi pakan ternak, serta untuk meningkatkan efisiensi penggunaan pakan, telah difasilitasi sebanyak 81 kelompok unggas dan 40 kelompok ruminansia, realisasi kegiatan mencapai 100%.
6. Pada tahun 2011 telah dialokasikan kegiatan Pengembangan Lumbung Pakan (LP) ruminansia sebanyak 19 kelompok dan LP unggas 25 kelompok dengan realisasi 100%. Diharapkan kelompok-kelompok tersebut dapat meningkatkan penyediaan pakan hijauan dan meningkatkan kualitas limbah pertanian, perkebunan dan hasil samping agroindustri sebagai pakan ternak melalui teknologi pengolahan dan pengawetan, dengan ketrampilan peternak dalam pembuatan pakan olahan secara mandiri, serta menyediakan gudang/tempat penyimpanan, agar pakan tetap terjaga kualitasnya dan tersedia sepanjang tahun.
7. Dalam upaya meningkatkan kemampuan para peternak dan kelompoknya, koperasi dan swasta dalam memproduksi pakan yang memenuhi standar kebutuhan ternak baik kuantitas maupun kualitasnya dengan harga murah dan tersedia sepanjang tahun, telah dialokasikan kegiatan Bimtek di 15
provinsi melalui fasilitasi dana Dekon, realisasi 100%. Diharapkan kelompok dapat pemanfaatan bahan pakan lokal melalui peningkatan penguasaan manajemen dan teknologi pengolahan pakan.
8. Sedangkan dalam upaya meningkatkan pengawasan mutu pakan di lapangan, telah difasilitasi dana Dekon di 32 provinsi dengan realisasi 100%. Diharapkan dari fasilitasi ini kinerja pengawas mutu pakan di daerah dapat meningkat dan jumlah sampel yang diuji semakin banyak.
9. Guna meningkatkan pelayanan dan memberikan informasi kepada publik, dilakukan melalui penerbitan Media Infofeed, mencetak dan menyebarluaskan Pedoman Umum, Pedoman Teknis, Buku-buku serta Brosur/Leaflet. Buku-buku ini diharapkan dapat dijadikan acuan bagi daerah dalam pelaksanaan kegiatan sehingga sasaran kegiatan dapat tercapai sesuai target yang telah ditetapkan.
10. Untuk mengembangkan usaha peternakan dan terpilihnya enterpreuner di pedesaan, pada tahun 2011 telah difasilitasi dana Pengembangan Sarjana Membangun Desa (SMD) untuk memilih 700 orang SMD, realisasi kegiatan sebesar 97,6% untuk 683 orang SMD. Tidak tercapainya sasaran kegiatan tersebut, disebabkan :
1) Untuk komoditi unggas lokal, hanya terealisir sebanyak 65 orang SMD dari target sebanyak 75 orang.
2) Empat orang SMD mengundurkan diri;
3) Satu orang SMD pada saat Workhshop tidak hadir dan tidak bisa dihubungi;
4) Satu orang SMD dibatalkan karena kelompok sudah mendapatkan fasilitasi dana dari kegiatan IPBP.
1 111.. SeSellaannjjuuttnnyyaa,, ununttuukk mamassaa memennddaattaanngg,, ddiihhaarraappkkaann DiDinnaass PePetteerrnnaakkaann P Prrooppiinnssii dadann KaKabbuuppaatteenn teterrkkaaiitt dadappaatt memennggaallookkaassiikkanan dadannaa uunnttuukk k keeggiiaattaann ppeemmbbiinnaaaann,, momonniittooaarriinngg dadann evevaalluuaassii atataauuppuunn pepennddaammppiinnggaann s seessuuaaii ppootteennssii ddaaeerraahh,, gguunnaa kkeebbeerrhhaass
B BAABBVV P PEENNUUTTUUPP D Deemmiikkiiaann LLaappoorraann AAkkununttaabbiilliittaass KKiinneerrjjaa IInnssttaannssii PPeemmeerriinnttaahh ((LLAAKKIIPP)) DDiirreekktotorraatt P Paakkaann TeTerrnnaakk 20201111 didibbuuaatt sesebbaaggaaii kekewwaajjiibbaann dadallaamm m meemmppeerrttaanngggguunnggjjaawwaabbkkaann pepellaakkssaannaaaann tutuggaass popokkookk dadann fufunnggssii DiDirreekktotorraatt P Paakkaann TeTerrnnaakk sseessuuaaii PePerraattuurraann MeMenntteerrii NeNeggaarraa PPeennddaayyaagguunnaaaann ApApaarraattuurr
N Neeggaarraa dadann ReReffoorrmmaassii BiBirrookkrraassii NoNommoorr 2929 TaTahhuunn 20201100 tetennttaanngg PePeddoommaann P Peennyyuussuunnaann PePenneettaappaann KiKinneerrjjaa dadann PePellaappoorraann AkAkuunnttaabbiilliittaass KiKinneerrjjaa InInssttaannssii P Peemmeerriinnttaahh dadann PePerraattuurraann MeMenntteerrii PePerrttaanniiaann NoNommoorr 3131 TTahahuunn 20201100 tetennttaanngg P Peeddoommaann SiSisstteemm PePemmaannttaauuaann EvEvaalluuaassii dadann PePellaappoorraann PePemmbbaanngguunnaann P Peerrttaanniiaann.. L LAAKKIIPP yayanngg didissuussuunn iinnii mamassiihh jajauuhh ddaarrii sesemmppuurrnnaa,, ununttuukk iittuu didihhaarraappkkaann aaddaannyyaa m maassuukkaann ddaann ssaarraann ddeemmii ppeerrbbaaiikkaann ddaann ppeennyyeemmppuurrnnaaaann kkeeddeeppaann.. JJaakkaarrttaa,, JJaannuuaarrii 22001122 D DIIRREEKKTTORORAATT PPAAKKAANN TTERERNNAAKK


text:
Ayyaanni gubaa Masqalaa Naannoo Benishaangul Gumuz, Godina Matakkal, Aanaa Wanbaraa keessa uummata Oromoo jiraatan biratti haala miidhagaan kan kabajamu tahuu dubbatu Jaarsoliin aanichaa.
Gubaa Masqalaaf ji’a lama jedhamee qophiin ni taasifama jedhu. Gubaan Masqalaa ayyaanota aadaa uummatni Oromoo godinaa Matakkal keessa jiraatu ayyaaneffatu keessaa tokko yoo tahu, seenaafi aadaan Uummata Oromoo Matakkal keessa jiraatuu barreeffamee akka taa’uu fi dhalootni akka Afaan Oromoon baratu sochiin taasifamaa ture laafuu isaatti ka gaddan tahuu dubbatu – maanguddonni nuti dubbisbe.
Qophii guutuu caqasaa


text:
Iffa comet C/2004 Q2 Machholz jedhamtu
Apparent Magnitude (m) iin bayyina iffa Planet yokan Urjii iin qabdu yoo lafaa kenya irra lalani tilmamani dha. haa ta'u malee lakkofsii kunii akka bayyina isatti hin fudhatamu, kunii jechuni immo yoo lakkofsi kunii diqaa ta'e Planetii yokan urjiin sunii bayye iffa jechu dha. Yoo immo lakkofsii gudda ta'u bayye hin iffu jechu dha. Fakkenya Mars iin apparent magnitude -2.9 qoffaa qaba, haa ta'u malee Marsiin iffan Aduu, Batti fi Venus tti anne affurafa gubbatti argama.


text:
Hegeree Oromiyaatiin
Akka ministerri biyya keysaa Sodaan Gaazexaa Al-Ra’yi ja’amuf ibsetti kutaa qadaarif keysaa magaalaan Qallaabaat ,Faqash , Qureesh , Basndaa fi gandoleen sodaan heddun shiftota wayyaane kanaan weraramani jiraachu ibse jira.
Ministerichi ibsa isaa itti fufudhaan werara shiftota wayyaane kanaan namni 28 lammi sodaan irraa ajjefamu ibsee , horiin saamame ammo 300 kan caalu tahuus ibse jira.
Haaluma kanaan wal-qabate dura taa’aan barlamaan sudaan motummaan isaanii waraanaa fi nageya eydota naanno sanitti ergu akka qabdu gaafatani jiru.
Keysa beytonni haalaa ethiopia fi sudaan akka ibsaa jiranitti laafina yero ammaa motummaan sodaan keysatti argamtu kanatti motummaan wayyaane fayyadamte lafa Sodaan keysaa ta barbaadde dhunffatte ergasii wali-galte daangaa gonaa kottaa jechuuf akka demtu keysa beytonni haalaa motummaa wayyaane kunnen eranii jiru.


text:
Marsariitii bilisummaadhaan waa'ee jireenyaa fi waa'ee Waaqayyoo itti gaafattan.
Marsariitiin kun barruulee ga-ggabaaboo adda addaa, shaakala jireenya dhugaa, gaaffii fi deebii jireenyarratti xiyyeeffatan of keessaa qaba. Itti dabalees bakkatti gaaffiiwwan waa'ee Waaqayyoo qabdan hundaaf deebii argattanidha. Deebii gaaffii keessaniif teessoo e-mailii dhuunfaa keessanitti isinii erguuf qophii qabna. Hawwiin keenya waamichaa jaalalaa isa Waaqayyo isiniif qopheesse akka beektan, akka simattanii fi kanas ammarraa kaasee hariirroo dinqii kana isa waliin akka eegaltan isin gargaaruudha.
Marsariitiin kuni Dhaabbata Ministrii Gireet Komishinii Itoophiyaa keessatti Tajaajila Sochii Miidiyaa hawaasaatiin kan qophaa'edha.
Kennaa jireenyaa fi jaalalaa isa Waaqayyoon beekuudhann argamu akka argattan abdii qabna. Hariirroon sammuu fi onnee namaa boqochiisu, inni jaalalaan guutame michummaa akkasii isa Waaqayyo nuuf qopheesse kana kan caalu waan biraan hin jiru.


text:
Shororkeessitoonni Faannoo humna dabalaatiin Konkolaataa 8 oliin naannoo Amaaraarraa dhufanii, Aanaa Amuruu bakka Migir jedhu buufatanii jiraachuu maddeen himan.
Bulchaan aanaa Amuruu Obbo Faantahuun Taayyee meeshaalee biiroo mootummaafi qaamolee mootummaa magaalaa guddaa aanichaa kan taate Oborraarraa kaasuun gara Agamsaatti baqatanii jiru jedhu jiraattonni.
Humni shororkeessitoota Faannoofi Finxaaleyyiin Amaaraa ammoo gandoota qarqara magaalaa Oborraa jiran qabachuun, haleellaa itti aanuuf qopha’aa jiraachuu maddeen OMN himaniiru.
Dhimma kana ilaalchisuun jiraattota dubbisuun gabaasa qindeeffanneen hawaasni yaaddoofi sodaa qabaachuu kan nutti human yoo ta’u, Bulchaan aanaa Amuruu Obbo Faantahuun Taayyeefis bilbiluun waan gaafanne qabna.
Kaleessaafi dheengadda akkasumas eda halkan haleellaa bifa haaraatiin aanaa Amuruutti banameen lubbuun namoota nagaa hedduu darbuufi qabeenyi hawaasaa guddaan samaamuu fu barbadaa’uu jiraattonni OMN-tti himaniiru.
Qisaasamni lubbuufi mancaatiin qabeenyaa, humnoota finxaaleyyii Amaaraa fi shororkeessitoota Faannootiin hawaasa nagaarratti raawwatamu daran dabalaa dhufaa jira jedhan.
Bara 2012 irraa eegaluun hanga jalqaba bara 2015 kanaatti, ajjeefamuun, saamamuun qonnaan bultoota Oromoo furmaata hin arganne.
Godinaalee Wallagga Bahaafi Godina Horro Guduruu Wallaggaa keessatti gochi suukkanneessaa kun guyyaarraa gara guyyaatti waan raawwatamuuf, ajjeefamuufi du’uun dhala namaa haaraa ta’uu dhabeera jedhu jiraattonni.
Tibba darbe duula qinda’aa finxaaleyyiifi shororkeessitootni Faannoo Amaaraa raawwataniin, magaalaa xiqqoo Agamsa jedhamtu keessatti ilmaan Oromoo 103 ta’aan haleellaa guyyaa tokkichaatiin ajjeefamaniiru.
Ragaa OMN waajjira hawaasummaa aanaa Amuruurraa argateen ammoo, guyyaa lolli kun eegalerraa kaasee hanga torban tokko duraatti ragaa galmaa’ee jiruun, Aanaa Amuruu qofatti namni 276 haleellaa finxaaleyyiin Amaaraafi shororkeessitoonni Faannoo raawwataniin lubbuun darbaniiru.
Aanaalee Godina Horro Guduruu Wallaggaa kanneen akka Jaardagaa Jaartee, Abee Dongoroo, Horro Bulluq, Jimmaa Gannatiifi Amuruu dabalatee aanaalee daangaa lafa Oromiyaafi Amaaraarra jiran dabalatee Wallagga Bahaa keessaa Kiiramuufi Haroon Oromoof biyya ormaa ta’anii jiru jedhu maddeen.
Guyyuu ajjeefamuu ilmaan Oromoo dabalatee, saamichi lafa Oromiyaarratti raawwatamaa jiru, midhaan callaafi loonii, jiraattota godinaalee kana lamaanii beela keessatti kuffisaniiru.
Namoonni kuma dhibba tokkoofi torbaatamaa ol ta’aa Aanaa Amuruu keessatti qe’eefi qabeenya isaaniirraa buqqaafamuun, faca’uuf dirqamaniiru.
Oromoota Harargee bara 1993 hanga 95tti sababa hongeetiin godinicha keessa qubsiifaman dabalatee dhalattoonni naannoo sanii hundi, ganda 16 keessaa wabii tokko malee hari’ameeti jira.
Roorroon walitti fufaa kun suuta suuta aanaalee ollaatti baballachaa jiraachuu kan himan maddeen, gandoota 21 aanaan Amuruu qabdu keessaa gandoota shan humna kanaan hin qabamin turan keessaa magaalaa Oborraa dabalatee gandi lama sodaa keessa jirra jedhu jiraataan aanichaa OMN’f yaada kenne.
Sababa sodaa isaanii yoo ibsan, humni finxaaleyyii Amaaraafi shororkeessitoota Faannoo Naannoo Amaaraarraa dabalataan fe’amee, konkolaataa 8 oliin dhufuun bakka addaa Migir jedhamu qubsiifamaa jiraachuu himatu.
Rogeeyyin finxaaleyyii Amaaraafi fuulli miidiyaa Faannoos, humni mootummaa naannoo Amaaraatiin bobbaafame, Godina Horro Guduruutti lola banuuf, ijaaramee imala eegaluusaa toora marsaa hawaasaa irratti himaa jiru.
Sababa furmaatni waarawaa argamuu dhabeef, namoonni qe’eefi qabeenya ofiirraa buqqaafaman hedduun gandoota ammaaf hin qabamin jirtu keessa jiraachaa turanis ammas marsaa lammaffaaf buqqaafamuun waan oolle jedhu.
Tibba darbe Agamsatti yeroo haleellaan raawwate sana, kantiibaa magaalittii dabalatee qaamoleen nageenyaa magaalittii gad dhiisanii ba’uusaanii hordofeetu, rukuttaan finxaaleyyii kanaan baname lubbuu namoota 103 galaafachuu kan yaadachiisan jiraattonni, ammas bulchaan aanaa Amuruu guyyaa kaleessaa magaalaa Amuruu gad dhiisee ba’ee jiraachuusaaf sodaa qabaachuu himu.
Sodaa hawaasaa kanaafi haalota aanaa Amuruu keessatti raawwatamaa jiran ilaalchisnee yaada isaanii dhagahuuf bilbila harkaa bulchaa aanaa Amuruu Obbo Faantahun Taayyeef bilbillus, Obbo Faantahuun bilbila erga kaasanii hooda, miidiyaa OMN jedhamu hin beeknu jechuun yaada kennuu didanii, muuziqaa nurratti banani.
Komii hawaasaa kanaaf quuqama kan dhaban bulchaan aanichaa, dhugaa jiru akka ibsaniif ammas ijibbaataaf bilbilluufis, yeroo sadaffaaf bibila kaasuu didaniiru.
Namootni haleellaa finxaaleyyii Amaaraafi shororkeessitoota Faannootiin qe’eefi qabeenya ofiirraa buqqaafaman kunniin, yeroo ammaa kana beelaaf saaxilamuun rakkoo keessatti kufaa jiraachuu OMN odeeffateera.
Ajjechaa suukkaneessaa irra deddeebiin Godinichatti Oromoota nagaarratti taawwatamaa jiru ilaalchisee, mootummaan naannoo Oromiyaa ammallee waan jedhe hin qabu.
Koomishinin mirga namoomaa Itiyoophiyaa garuu ibsa kaleessa galgala baaseen, ajjechaa sabummaarratti xiyyeeffatee Godina Horro Guduruu Wallaggaa keessatti mullachaa jiru mootummaan akka dhaabsisu gaafateera.