text:
Waamichaa Birmannaa Hawaasa Baqattoota Oromoo Magaala Naayiroobii fi Gaanfa Afrikaa February 13, 2015Posted by OromianEconomist in Oromia, Oromian Voices.
Tags: Oromia, Oromiyaa, Oromo, Oromo people, Oromummaa
add a comment
Waamichaa Birmannaa Hawaasa Baqattoota Oromoo Magaala Naayiroobii fi Gaanfa Afrikaa
Koree Hawaasa Baqqattoota Oromoo Magaalaa Naayiroobii
Gurraandhala 12, 2015
Jilli dabballoota OPDO olaanoo mootummaa gita bittuu wayyaaneen bobbaafame baqattoota Oromoo biyyoota ollaa Itoophiyaa keessa jiran (Keenyaa, Ugaandaa, Somaaliyaa, Jibuutii, Ijibtii fi sudaan lamaan) keessa jiraatan irratti xiyyeeffannaa hamaafi adda ta’e saganteeffatee ukkaamsuu fi biyyatti deebisuu kan jedhuun duula hamaa gochaa jira. Haaluma kanaan baqattoota Oromoo biyya Keenyaa keessa jiraatan irratti xiyyeeffannaa addaa gochuun marsaa jalqabaaf gaafa guyyaa Guraandhala 14, 2015 magaala Naayiroobiitti duula ji’oota lamaaf walittifufinsaan raawwatu mataduree marii baqattoota waliin jedhuun karaa ergamtuu ykn lukkeelee diinaa baqattoota fakkaataniifii saba biraa Afaan Oromoo dubbataniin waliin makanii hawaasa keenya afaan faajjessuuf walga’ii geggeessuudhaaf xalayaa waamichaa facaasaa jiru.
Haaluma kanaan dabballoonni OPDO fi basaastonni murna gita bittuu wayyaanee dhibbaan lakkaa’aman gara magaala Naayiroobiitti galuun embaasii alatti waajjira dhimma kana qindeessu saaquun duula hamaa geggeessutti argamu. Kanaaf, dhalattoonni Oromoo dhimma kana otoo hin hubatiin itti hirmaachuuf yaada qabdan balaa dhokataa sagantaa kana duuba jiru hubattanii akka irraa of qusattan yaadachiisa kana isiniif dhaamna.Jilli dabballoota OPDO olaanoo mootummaa gita bittuu wayyaaneen bobbaafame baqattoota Oromoo biyyoota ollaa Itoophiyaa keessa jiran (Keenyaa, Ugaandaa, Somaaliyaa, Jibuutii, Ijibtii fi sudaan lamaan) keessa jiraatan irratti xiyyeeffannaa hamaafi adda ta’e saganteeffatee ukkaamsuu fi biyyatti deebisuu kan jedhuun duula hamaa gochaa jira. Haaluma kanaan baqattoota Oromoo biyya Keenyaa keessa jiraatan irratti xiyyeeffannaa addaa gochuun marsaa jalqabaaf gaafa guyyaa Guraandhala 14, 2015 magaala Naayiroobiitti duula ji’oota lamaaf walittifufinsaan raawwatu mataduree marii baqattoota waliin jedhuun karaa ergamtuu ykn lukkeelee diinaa baqattoota fakkaataniifii saba biraa Afaan Oromoo dubbataniin waliin makanii hawaasa keenya afaan faajjessuuf walga’ii geggeessuudhaaf xalayaa waamichaa facaasaa jiru.
Kaayyoo ifaa ykn. Jechoota Sossobbaa Sagantichaa
- Baqattoota mariisisuun lafa mana irratti ijaarratan magaala Finfinneetii kennuu;
- Mana koondomineemii kennuuf waadaa galuu;
- Maqaa ‘business Group’ jedhuun Imbaasii jalattii ijaaruun Imbaasiin deeggarsa addaa waan kennuuf fakkeessuu’
- Maqaa kominiitii Itoophiyaa jedhu jalatti akka ijaaraman gochuu;
- Viidiyoo fi fakkiillee adda addaa agarsiisuun nageenyii fi Misoomni jabaan biyya keessatti waan deemaa jiru fakkeessuun qalbii baqattootaa hawachuu yaaluu;
- Baqattoota biyyatti deebi’uuf fedha qaban sossobuun gara biyyaatti deebisanii ololaaf itti fayyadamuu;
Kaayyoo Dhoksaa Sagantichaa
- Sochii baqattoota Oromoo harka lafa jalaan hordoffii fi to’annoo Imbaasii Itoophiyaa jala galchuu;
- Baqattoota walga’iirratti hirmaatan dhoksaan viidiyoon waraabuun, akkasumas maqaa isaanii galmeessuun akka waan baqattoonni Oromoo biyyatti deebu’uuf iyyata galfatan fakkeessuun maqaa fi galmee baqattootaa viidiyoon deeggarame qabachuun waajjira UNHCR fi DRAtti dhiyeessanii baqattummaa Oromoo sadarkaa ‘repatriation’ keessa akka galu irratti hojjachuu;
- Sochii siyaasa Oromoo Naayiroobii keessa jiru ji’oota lama keessattii dhabamsiisuu;
- Suuraalee fi viidiyoo affeerraa nyaataa fi saganticharratti waraabame ETV irratti dhiyeessuun olola siyaasaaf itti fayyadamuu;
- Baqattoota sirrii ta’an ukkumsanii biyyatti deebisuun mana hidhaatti darbuu;
- Magaalota Naayiroobii, Isolloo fi Mooyalee keessatti ejentoota mootummaa Keenyaa waliin ta’uun duula walfakkaataa geggeessuu fi sagantaalee kana fakkaatan qabatanii bobbaatti jiru.
Kanaafuu, hawaasni Oromoo fi miidiyaaleen Oromoo biyyoota adda addaa keessatti argamtan akkasumas jarmiyaaleen kabajaa mirga namaaf dhaabattan duula mirga baqattoota Oromoo ukkaamsuuf bobba’e kana qolachuuf tumsa barbaachisu akka gootan waamicha lammuummaa isiniif dabarsaa, namoota baqataa fakkaatanii duula kana milkeessuuf xalayaa waamichaa facaasaa jiran hordofnee maqaa isaanii kan saaxillu ta’uu nihubachiifna.
Koree Hawaasa Baqqattoota Oromoo Magaalaa Naayiroobii
Waamichaa Birmannaa Hawaasa Baqattoota Oromoo Keeniyaa fi Gaanfa Afrikaa Feb 2015
Sirna kufuuf daddaaqamaa jiru jireessuuf kanneen dhama’an dhumni isaanii salphina February 13, 2015Posted by OromianEconomist in OLF, Oromia News, Oromian Voices, Oromiyaa, Oromo, Oromo Liberation Front (OLF), Oromo Nation, Oromo News, Oromummaa.
Tags: Dhaamsa ABO, Oromia, Oromiyaa, Oromo, Oromo people, Oromummaa
add a comment
Sirna kufuuf daddaaqamaa jiru jireessuuf kanneen dhama’an dhumni isaanii salphina
(Ibsa ABO duula diinaan Oromoo irratti baname ilaalchisee)
Gurraandhala 13, 2015 (Oromo Liberation Front) — Mootummaan Wayyaanee ummatoota irraan gama dinagdee, siyaasaa fi hawaasummaan miidhaa ol aanaa dhaqqabsiisaa jiru kufaatiin isaa kan hin hafne tahuu caalaatti wayta mirkanaa’ee jiru kanatti abdii kutannaa irraa shira gara garaa hojjatuun bittaa isaa itti fufsiisuuf yaalii ijibbaataa gaggeessaa jira. Ummatoota bittaan nu gahe! Sirni Cunqursaan nurraa haa ka’u! jechuun bifa gara garaan qabsoo adeemsisan kolaasuu fi kan ummatoota irraa deggersa qabu fakkaatee mul’atuuf wixxifannaan adeemsifamaa jirus lammiiwwan Itophiyaa gara garaa addatti ammo lammiilee Oromoo sirnicha baqatuun biyya alaatti argaman irratti kan xiyyeeffate tahuu sochii diinni gochaa jiru irraa hubatama.
Lukkeelee diinaa bittoota murna bicuuf riqicha tahanii ummata Oromoo saamuu fi saamsisuu, ajjeesuu fi ajjeesisuu, biyyaa baqachiisuu fi hiisisuu keessatti shoora ol aanaa qaban, ergaa diinaa kana qabatanii biyyoota alaa keessa oggaa laban kan arge isaan taajjabuu irra dabree akka namaatti yaaduu isaanii shakka. Ergamtootni osoo ummatni Oromoo bakka bu’ummaan hin filatiin humnaan bakka bu’aa of taasisan kunneen hin galleef malee kanneen har’a maqaa guddinaa fi misoomaan isa hawwatuuf itti bobba’an kanneenuma kaleessa miidhaa isaanii baqa biyyoota adda addaatti baqatani dha. Kanneen Abbaa fi Haadha, Obbolaa fi firoottan, ilmaan, akkasumas hiriyootni isaanii jalaa ajjeefaman, mana hidhaatti guuramani hiraaraa jirani dha.
Wayyaanee dantaa murna bicuuguutuuf jecha ijaaruu irra diiguu, haqa lagatuun kijibaaf dhaabbatu , mirga dimokraasii dhugoomsuu irra bittaa abbaa irrummaa jireessuu, biyya misoomsuu irra deegsuun beekame, mootummaa guddinaa fi misoomaa ti jechuun duulli ergamtoota sirnichaan biyyoota alatti eegalame fudhatama fi deggeraa dhabee bakka dhaqan maratti mormii ol aanaa fi salphina guddaan akka deebi’an taasifameera. Haa tahu malee salphifamaa fi xiqqeeffamaa harca’aa funaannatuu akka aadaa fi kabajaatti fudhatan lukkeeleen diinaa kunneen, garaa itti nyaatan malee sammuun ittiin yaadan waanitti hin uumamneef mormii irra gahaa jiru danda’aa fi obsaa ergaa diinaa baqataa Oromoon akka gahaniif karoora itti kenname itti fufuuf murteeffatanii jiran.
Lukkeeleen diinaa raata’oo kunneen ummatni Oromoos akkuma isaanii akka raata’uuf hojjatan. Akkuma isaanii har’a nyaadhee bullaan ana gaha! jechuun ulfina isaa gurguree akka jiraatu barbaadan. Akkuma isaanii ashkara alagaa tahee biyya isaa irratti alageeffamee jireenya gadadoo fi salphinaa akka jiraatu barbaadu. Waggoota 24 boodallee fedhiin ummataa maal akka tahe hubatuu dadhabu/diduu irraa mirga isaaf falmatuu dhaabee akka harka kennatuuf irratti bobba’uun isaan taajjabsiisa malee ummata ejjannoo isaa hin jijjiirsisu. Kanneen of xiqqeessanii ummata xiqqeessuuf yaalan hin galleef malee ummatni guyyaa irratti of irroomsanii eegalee kan isaan hin deggerre, waliinis hin dhaabbanne tahuu ifatti itti himeera. Mormuun dura dhaabbatee walabummaa fi bilisummaa isaaf falmateera, falmaas jira.
Jilli gara garaa muddama qabsoon ummatootaa gooftolii isaanii irraan gahaa jiru jalaa baraaruuf dhiheenya kana dirqama Wayyaanee fudhatuun Awrooppaa, Ameerikaa, Kanadaa fi Austraaliaatti bobba’uun Oromoota biyyoota kanneen keessa qubatan gowwoomsuuf yaalanii taasisaniin salphifamaa akka turan midiyaaleen gabaasaa turan. Jilootni bakka gahan hundatti salphifamaa turan kanneen kan dhagahu hin argatiin malee, lafti mana irratti ijaarratan magaala Finfinneetii isiniif kennama, qabeenya qabdan investment/misooma irra akka oolchitaniif deggersi addaa fi barbaachisu isiniif kennama jechuun waadaa kijibaa tarrisuun hawwataa akka turanis gabaafamaa ture. Biyyi misoomaa fi guddataa akka jirtu, wal qixxummaan ummatootaa mirkaneeffamuu fi mirgi dimokraasii dagaaguu qaanii malee haa dubbatan malee haalli empaayera Itoophiyaa fi kan ummataa addaan fagoo tahuun hubannaa ummataan ala hin turre.
Mootummaa abbaa irreef aangoo isaa turfatuun alatti kan itti mul’atu waan hin jirreef hanga kufutti tikfatuuf dhidhiitatuu hin dhaabu. Waan taheef Wayyaaneen salphina ergamtoota isaa Awrooppaa fi Ameerikaa itti bobbaafate irra gahe irraa barachuu hanqatee baqattoota Oromoo Afriikaa biyyoota gara garaa keessatti argaman irratti karoora bal’aa baasuun akka sossobanii biyyatti deebisaniif, dadhabame ammoo mootummoota of gargaarsisuun biyyatti deebisuu irratti akka hojjataniif ergamtoota isaa bobbaasee jira.
Baqattoota Oromoo, Sudaan Kaabaa fi Kibbaa, Kenyaa, Ugaandaa, Jibuutii fi biyyoota birootti argaman kanneeniinis waadaa kijibaa:
- Lafa mana irratti ijaarratan magaala Finfinneetii argattu;
- Manni koondominemii isiniif kennama;
- “Garee business “ jedhuun embaasii jalattii yo ijaaramtan embaasiin deeggarsa addaa isiniif godha kan jedhanutu argamu.
Haqni bobbaa diinaa kanaan duuba jiru garuu, waldaalee maqaa baqattoota Oromoon ijaaraman diiguun waldaa Itophiyaa jala galchuu, suuraa fi vidiyoolee baqattootaa midiyaa isaanii irratti agarsiifatuun hamilee ummataa biyya keessaa qabsoo irratti finiinsaa jiru cabsuu, baqataa gowwoomsuun biyyatti akka deebi’u taasisuun kanneen hafan galuu danda’u, rakkoon homaatuu irra hin gahu, jechuun golgaa UNHCR irraa argatan akka dhaban taasisuu, Sochii baqattoota Oromoo hordoffii fi to’annoo embaasii Itoophiyaa jala galchuu; hidhaa fi ajjeechaa isaanii jalaa kanneen baafatan biyyatti deebisuun mana hidhaatti darbuu kan akeekkate dha.
Sirni heeraa fi seera ofiif tume cabsuun lammiilee seeraa fi murtiin alatti ajjeesu, badiin alatti raga kijibaan hidhaa waggaa dheeraa itti murteessee manneen hidhaa keessatti dararuu fi humna tikaa fi poolisaa amanamoo isaa tahaniin tumsiisaa jiru, misoomaa fi Sirni heeraa fi seera ofiif tume cabsuun lammiilee seeraa fi murtiin alatti ajjeesu, badiin alatti raga kijibaan hidhaa waggaa dheeraa itti murteessee manneen hidhaa keessatti dararuu fi humna tikaa fi poolisaa amanamoo isaa tahaniin tumsiisaa jiru, misoomaa fi guddina, mirga dimokraasii fi namoomaa ilaalchisee ololli adeemsisu kan madaala kaasu miti. Qabiinsi mirga namoomaa fi mirgi dimokraasii biyyattii maal akka fakkaatu ummatoota biyyattii irra dabree kan alagaan iyyuu kijiba tahuu hubatee dura dhaabbataa jiru tahee jira.
Ummatni Oromoo biyya keessaas haa tahu biyya alaa kijiba Wayyaaneen kan hin dagamne tahuu ifatti agarsiisaa jira. Addatti ammo lammiileen Oromoo biyyoota alaa adda addaa keessa jiran ergama diinaa fashalsuun qoodni gumaachan kan Oromoo hunda boonse, ergamtoota diina rifaasise dha. Bobbaa’an jiilota Wayyaaneen baqattoota Oromoo Afriikaa jiran irratti xiyyeeffates akkasuma akka fashalu shakkiin hin jiru. Haa tahu malee haalli biyyoota Afriikaa, akka biyyoota Awroppaa fi Ameerikaa aanjaa kan hin qabne taahuun beekamaa dha. Waan taheef , hawaasni Oromoo biyyoota adda addaa keessatti argamtan obboleeyyaan keenya diinni itti xiyyeeffatuun shira irratti raawwatuuf abuurratee jiru hordofuun miidhaa diinaa akka qolatuu danda’aniif tokkummaan akka cinaa dhaabbattan ABOn yaadachiisa. Midiyaaleen Oromoo fi kanneen haqaaf dhaabbatan kan biros gochaa diinummaa fi farra namoomaa baqattoota Oromoo irratti xiyyeeffate kana saaxiluun garee haqaaf dhaabbatan tahuu akka mirkaneessitan ABOn waamicha isaa isiniif dabarsa. Akkasumas jarmiyaaleen kabajaa mirga namaaf dhaabattan duula mirga baqattoota Oromoo ukkaamsu Wayyaaneen itti jiru akka hin milkoofne taasisuuf tumsa barbaachisu akka gootan waamicha isaa dabarsa.
Shirri diinaan Qabsoo bilisummaa Oromoo irratti raawwatamu qabsoo caalaatti finiinsa malee hin laaffisu. Kanaaf lammiileen Oromoo biyya keessaaf alaa bittaa Wayyaanee gateettii ummataa irraa buusuuf qabsoo bilisummaa caalaatti finiinsuun gaaffii yeroo tahuu hubannee tokkummaan haa kaanu.
Injifannoo Ummata Oromoof!
Adda Bilisummaa Oromoo
Gurraandhala, 13, 2015


c: text/html

text:
Amajjii 28/2016 Goototni Qeerroo Barattootni Oromoo Yuunibarsiitii Jimmaa Waadaa Qabsoo Bilisummaa Oromoo FXGf qaban irraa Deebiuun Haaromsachuun Mootummaa Wayyaanee EPRDF/TPLFtti Xummura gochuuf kan jiran tauu diddaan ibsatan. Goototni Qeerroon Barattoota Oromoo Waraanaa Mootummaa Wayyaanee Mooraa Dhihaa Biyyatti Magaalaa Jimmaa keessatti argamuun halkanii guyyaa gidirfamaa utuu jiranii wareegamaa qaalii dachaan kanfaluuf qophii fi murannoo isaanii waadaa isaanii jabeessuun T-Shirt Suuraa Gooticha Oromoo Generaal Taddasaa Birruu qabuu fi Dhaamsa Lammiin barate, gaaffii mirgaa gaafata jedhuu fi Handhuurri lafa keenyaa Hin muramtu harmeen keenya Waadaa seenneerra lafeen eegna” jedhuu hojjechiifachuun Uummatanii ejjeennoo isaanii jabeeffachuun Mootummaa Wayyaanee aangoo irraa qaarisuuf qabsoo wal irraa hin Citne FXG Oromiyaa cufa keessatti adeemaa jiruu daran jabeessuun kan finiinsaa jiran tauu ibsatan.
1 thought on “Amajjii 28/2016 Goot otni Qeerroo Baratto otni Oromoo Yuunibar siitii Jimmaa Waadaa Qabsoo Bilisummaa O romoo FXGf Qaban Irr aa Deebiuun Haaroms atan”
-
Pingback: Oromia: #OromoProtests: Gabaasa Fincila Xumura Garbummaa (FXG) Oromiyaa 2016 | OromianEconomist

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Bitootessa 05,2014 Finfinnee
Ammaan dura godina Addaa Finfiinnee A/Sulultaa,Akaakoo,Garba Gurraachaa fi Gullallee Gabir’eel keessatti diddaan sabboontota oromoon jabaatee akkasuma barattootaanis fincilli kan qabate gabaasaa turuun keenya ni yaadatama. Haaluam saniin wal qabatee gabaasaa Qeerroo magaalaa Sulultaa irra addeesaa jiruun Bitootessa 03 aanaa Gulallee Gabri’eel jedhamu keessatti barattootni mana barumsaa sadarkaa 2ffaa baratan gaaffiin yeroodhaa yerootti qeerroodhaan gaafatamaa jiru keessuma lafti oromoo hin gurguramin? barataan oromoo maalif hojii hin argatuu??? ilmaan oromoo maaliif mana hidhaatti dararamu yakka tokko malee kan jedhuuf dhiyaate ture keessatti deebiin hanga ammaatti kennamuu osoo hin taanee itti gochi kun mootummaa wayyaaneedhaan jabaachaa dhhufeera,hanga gaaffiin kun deebii argatutti nutis ta’e barataan oromoo kamuu barumsa dhaabuu qaba kan jedhu qabatanii diddaa kaasaanii jiru,Akkasuma magaalaa Akaakoo irratti manni barumsaa 1 hanga 8ffaatti barattootni osoo barsiisonni dhimma isaa adda hin baasin sochii sabboontota oromootiin gaggeeffameen mooraadhaa bahanii barumsa dhaabanii gara qe’eetti galanii jiru guyyaa lamaaf Bitootessa 02 irraa kaasanii,deebii dhaabuu gaaffii mirgaa hanga yoonatti gaafatamaa jiru sababeessuudhaan barattootni barumsa dhaabanii akka jiran akkasuma ammoo mootummaa wayyaanee balaaleffachuudhaanis sirna wayyaaneetiin hanga yoomitti gaggeeffamna kan jedhuun barumsa dhaabanii akka jiran Qeerroon gabaasee jira mana barumsaa kanattis qorannoo bal’aan gaggeeffamaa jira hedhu,sochiin Qeerroo diddaaf haalota mijeessuu dabalatee daran jabaatee itti fufa…
Diddaan Qeerroo Godina Addaa Finfinnee Keessaatti Jabaatee Itti Fufe!
Bitootessa 05,2014 Finfinnee


text:
Artiisti Magartuu Geetuu yeroo hojiidhaaf garaa Saawudii Arabiyaa deemte umuriin ishii reefu oggaa 18 ture. Oggaa afur mana namaa keessa hojjachaa turtee san booda garuma biyyaa deebite.
Amma, magaala Finfinnee keessatti suuqii wayaa fi meeshaa aadaa Oromoo dhiheessu Rabirraa jedhamu bantee hojjachaa jirti.
Kara aartitiin illee kiliipii viidiyoo tokkoo akkasumas sirboota sagalee muraasa gadhiistetti.
Funduratti, hojii aartii akkasumaas daldala jalqabde baballisuu irratti xiyyeeffachuun karoora ishii guddaa akka ta’e ibsite.
Muuxannoo Saawudi Arabiyaa, akkasumas hojiiwwan amma itti jirtu laalchisee haasofsiisnerraa, dhaggeeffadhaa.


text:
Kan haaraa filataman prezidaantii yunaaytid Isteets Donald Traamp kakatanii aangoo eega qabatanii booda yaada walii galtee qabaachuu kan fedhan ta’u chaansilarittiin Jarmanii Amgelaa Markal har’a waadaa seenan.Garu aangawaa kana waliin adda addummaan jiraatuus Awuroopaan karaa gara fuula duraatti ittiin tarkaanfattu lafa ka’atti jedhan.
Traamp dhuma torban darbee waa’ee gamtaa Neetoo irratti akkasumas deebii Jarmaniin baqattoota Awuroopaa seenaniif laatte dogoggora jechuun irra deebi’anii qeeqanii booda Markal deebii kana kennan.Akka natti fakkaatuutti nuti warri Awuroopaa itti galii keenya of- harkaa qabna.Kanaaf walii wajjiin dhabachuu qabana jedhu.
Berlin keessatti tuuta oduuf Markal akka ibsanti miseensoonni gamtaa Awuroopaa qabsoo farra shoroorkeessumaa irratti walii wajjiin hojjachuu qabna jedhan.


text: Muddee 10/2015 Godina Lixa Shaggar Aanaa Midaa Qanyii Warraaqsii Biyyoolessaa Oromiyaa FDG jabaachuun itti Fufe!, Daandiin Konkolaataa Gara Midaatti geessuu bakka 30tti Cufame, Daandiin Garaa Baadiyyaatti Geessuu, Kallatti afuuriin Cufamee Jira, uummatni Baadiyaa Kallatti Arfaniin Magaalaa Baallammitti dhufaa jira, Mulchiinsii Aanaa Midaa Qanyii hara aangoo akka uummatatti dabarsee kennuuf Uummatni Qophiin itti Adeema jira. Hojiiwwaan hundi Cufti dhaabbatee, Hardha Gabaa Guddaa Kamisaa ture, Gabaan Illee akka hin dhaabbanne Uummatni Murteessuun Warraaqsii Biyyaalessaa Bilisummaa fi Injifannoo Qabu haalan gaggeeffama jira!! Gabaasa.itti Fufa!! Godinni Horroo Guduruu Wallaggaa Warraaqsaa Biyyaaleessa Oromiyaa


text:
Gaafattootaan Hojjechuu
Yoo guyyaa tokko tokko cita tuutaa deetaa kee kan haala gingilchaatiin akkataa gaariitti hiikamuu danda'u qofa gahinsa gochuu barabaadda tahe, gaafataa hiikuu ni dandeessa. Kuni bu'uuraan bakka ilaalcha haaraa deetaa gingilchameef maqaadha. Gaafaticha baniiti deetaa ammaa hiikte teessuma gabatee keessaa ilaali.
Masakicha Gaafataatiin Gaafata Haaraa Uumuu
LibreOffice keessaa gaafata haaraa Masaka Gaafataa fayyadamuun uumuu ni dandeessa:
-
Faayilicha kuusdeetaa bakka itti gaafaticha haaraa uumuu barbaaddu bani.
-
Heerata bitaa foddicha kuusdeetaa keessaa, sajoo Gaafattoota cuqaasi.
-
Gaafata Uumuuf Masaka Fayyadami cuqaasi.
Mul'anoo Saxaxaatiin Gaafata Haaraa Uummu
-
Faayilicha kuusdeetaa bakka itti gaafaticha haaraa uumuu barbaaddu bani.
-
Heerata bitaa foddicha kuusdeetaa keessaa, sajoo Gaafattoota cuqaasi.
-
Mul'annoo Saxaxaa keessatti Gaafata Uumi cuqaasi.
Foddaa Saxaxaa Gaafata argita.


text:
Haacaaluu Hundeessaa: ‘Oromoom kadhatee jiraachuufi bulchuu hinqabaatu’
(BBC Afaan Oromoo) –Tibbana viidiyoo fi odeeffannoon Weellisaa Hacaaluu Hundeessaa magaala Finfinneetti reebichaaf saaxilame jedhu tokko miidiyaa hawaasummaarra naanna’aa jira.
BBC Afaan Oromoos dubbii kan qulqulleefachuuf Wallisaa Haacaalu Hundeessaa dubbisuun kan asiin gadii kana qindeesseera.
Finfinnee keessatti warri ‘Namoonni hammuma na arga natti bu’uun anaaf waan haaraa miti. Irra deddeebiidhaan kan namuudachaa turedha jedha wallisaa Hacaaluu Hundeessaa.
“Taateen miilanaa kunis Irreecha Harsadii barii gaafa Wixataa naannoo Waajjira Gamtaa Afrikaa irraa jalqabanii konkolaataan na duuba deemanii na arrabsaatii naannoo addabaabayii Meeksikootti hokkora natti kaasani” jedheera mudannoo tibbanna Finfinneetti isa mudate ilaalchise.
Waan isaan jedhanii na abaaran irra deebi’uun deebisee of arrabsuu ta’a kan jedhu Hacaaluun, waan miira keessa isa nagalchu itti dubbachaa akka turan dubbata.
Yeroo sanatti hiriyaasaa Guddisaa Dheeressaa waliin akka turee fi kan konkolaataan isa hordofaa turan namoota afur ta’uu hima.
“Jarri afur nuti lama buuneetuma dubbisna jenneeti garasaanii deemne.
Maal gootaree yoo waa nama gootes rakkisaadha, callistee bira darbuuf ammoo jechi afaan isaanitii bahu nama hin dandeessisu ture” jechuun attamii miira keessa galchanii booda himachuuf qophaa’uun hordofaa akka turan hima Hacaaluun.
Boodas Poolisoonni dhufanii akka adda baasan kan himu Haacaaluun, miidhaan tokkollee narra hin geenye jedheera.
- Ani saba kiyyaaf hanga wareegama lubbuuttin yaada – Haacaaluu Hundeessaa
- Hacaaluun simannaa Obbo Isaayyaas irratti ‘ni geerara’
- ‘Jaagamaa Badhaaneefaa nafaana karchallee Amboo ture’ Hacaaluu
“Maal eessaa namatti buuti, arrabarra jira wanti hundumtuu. Natti hin buune. Anumatu seerattan dhiheessa jedhee humnaan itti deeme. Rakkoonsaa immoo gaafa ati miira keessa galtee itti dhaqxemmoo sikadhatu nama nagaa sitti ta’uu barbaadu,” jedha.
Kaayyoon garee waan akkanaa raawwatuu kuni nama arrabsanii miira keessa galchuun yakkatti nama geessudha jedha.
Namootni ‘hokkora’ itti kaasan kunneen, ‘abbaa dabaree’ nuun jechaa turan. Kana hundumaa bilisummaa hanga ittiin nama arrabsanii kana Dr. Abiyyitu kenneefi jedha.
“Finfinnee keessatti duraan nama Afaan Tigriffaa haasa’uu yoo argan warra fincaan itti dhufutu, amma garuu Oromoon yoo aangoo qabate kan isaan jalqaba eegan dabaree Oromoo kanattis Oromoo siqiqne jiraanna jedhanii waan eeganiif, Dr. Abiyyi akki itti dhufe akka isaan eegan waan hin taaneef Oromoof kabaja akka dhaban godhe,” jedha Haacaaluun.
“Ishee mudaa qabdus kaanis ni ida’amna kan jedhe Abiyyi malee Haacaaluu miti. Ani warra akkasii faana hidhata hin qabu,”
”Ani nama hin tuqu nan kabaja” kan jedhu Haacaaluun, ”mirga kiyya kabachiisuuf garuu eenyurraayyuu heeyyama hin gaafadhu. Salphoon gaafa soqolatte soqolaan gargaara malee waanan ishiidhaa godhu hin qabu,” jedha.
Dhumarratti erga waajjira poolisii naannoo Lagahaar geeffamaniin booda jarrichis balleessaa isaanii amanuus himeera. Ji’a tokko keessatti yeroo lama hokkora akkanaa narratti kaafameeras jedhe.
Gochi akkanaa kuni artistootarratti kan tahaa jiru nuti fuula uummataa dura waan jirruuf tuttuqanii uummata miira keessa galchuufi jedha.
“Ka’umsi waan kanaa hundeensaa jibba Ormoodhaaf qabaniin. Jibbiinsa isaanii kanammoo akka fuulleetti baafatan kan godhe laafina mootummaati. Warri akkanaa kuni osoo ushururuun irraa dhaabbatee torban tokkotti seera eegdee jiraatti” jedha.
Gochi akkanaa kuni akka itti hin fufneef mootummaan warra akkanaa kana akeekkachiisee seera qabsiisuu baannaan sababa Kanaan waan uumamuuf jiru hagana jechuu hin danda’us jedhe.
“Wanti kuni uummata bira qaqqabnaan hamaadha. Uummanni keenya nurratti hin dhiisu. Waan barbaachisaa ta’e hunda ni godha. Garuu nutis mee har’a irra boru jenneetuma eeggachaa jirra malee wanticha gabaabumatti akka fala argatu gochuun inuma dandahama” jedha.
”Ce’umsatu gufata, hammachuu qabna inni jedhamus daangaa itti keenyee deemuu barbaachisaa ta’a” jedha Haacaaluu.
“Hammachuuf jennee yoo ishiin mangaagaa jala nu dhiitte mataadhaan gadi gadhiisna malee hammachuun maalinni. Oromoon biyya abbaa isaa irratti kadhatee jiraachuu hin qabu. Oromoon kadhatees bulchuu hin qabu. Isaanis osoo carra argatanii kadhatanii hin bulchan” jedha.
Mootummaan seera kabachiisuuf dirqamasaa bahu baannaan nutis waan dandeenyuun ofirraa ittisaa deemuuf dirqama qabna jechuun BBCtti hime.


text:
Jireenya hawaasaa fooyyessuufii guddina biyya tokkoo saffisiisuu keessatti lammiileen hundinuu dirqama yoo qabaataniyyuu ga’een hojjettoota waajjiraa kanneen sadarkaa adda addaa irra jiran baay’ee murteessaadha. Gareerraa (tokko-shanee) irraa kaasee hanga federaalaatti akkasuma dhaabbilee miti mootummaa keessatti namoonni ogummaa qabaniin uummataafii biyyaaf akka hojjetaniif amantaa guddaatu irra jira. Dirqamaafii itti gaafatama guddaas qabu. Mootummaafii uummata gidduu akka riqichaatti tajaajilu. Al takka takka ilaalcha dogoggoraa isaaniif qabnurraa kan ka’e akka isaan mootummaaf hojjetaniitti isaan fudhanna. Hojjettoonni waajjiraa kanneen sadarkaa kamirrayyuu jiran hojii uummataa hojjetu uummataafis hojjetu. Immaammanni mootummaan uummataaf baasu hojiirra kan oolu gama hojjettoota waajjira kanaatiini. Gammachuus ta’e gadda; bal’inaafii dhiphina uummataa itti siqeenyaan kan beekan hojjettoota waajjiraati. Mootummaan tokko kufee kaan bakka bu’uu danda’a garuu hojjettoonni gahumsa qabaniin wajjira tokko keessatti qacaraman mootumma haaraa dhufu waliin itii fufanii hojii ogumasaanii hojjetu. Haqni kun Afrikaafii biyyoota boodatti hafoo ta’an keessatti hin jirus; hiin beekamus.
Hojii uummataa kana bareechanii hojjechuuf wantoota isaan barbaachisan hedduu keessaa odeeffannoo ammayyaa qabaachuun isa tokkodha. Addunyaan maal keessa akka jirtuufii wantoota tibbanaa hubachuuf darbees beekumsa qaban gabbifachuuf odeeffannoon ammayyaa murteessaadha. Hojjettoonni waajjiraa tekinooloojii saffisaan fiigaa jiru kana waliin deemuu hin danda’an taanaan hanqina hojmaataa fiduunsaa waan oolu miti.
Mootummaan Itoophiyaas hojjettoonni waajjiraa odeeffannoo ammayyaa akka argataniif xiyyeeffannoo guddaa kennee socho’uu erga jalqabee waggoonni muraasni darbaniiru. Hojjetaan waajjira tokkoo dhuunfaatti moosejjii (kompuutera) xarapheezaa tokko akka argatu/ttu taasiseera. Toorri interneetii tolaan waajjira kamiifuu akka gadhiifamu ta’eera. Kanaaf hojjetaa waajjira tokkoof mooseejjii dhuunfaa kan toora interneetii waliin wal qabate waliin ni kennamaaf. Hojiin gama kanaan hojjetame baay’ee kan nama jajjabeessudha.
‘Waa tolee waa bada; gaariin mudaa hin dhabu’ akkuma jedhan gaaf tokko akka waajjira qo’annoo dhimma seeraafii imaammata addunyaawaatti pirojektii Sabqunnamtiiwwan Hawaasaa Haaraa jedhuuf guyyaa guutuu mooraa kiiloo jaa’aa mana kitaabaa Kenedii keessatti facebook fayyadamaan oole. Wantoota facebook irratti maxxanfaman xiyyeeffannoo itti kenneen ilaalaan ture. Hiriyyoota koo kanneen waajjira adda addaa keessa jiraniifii kanneen biyya alaa jiran dabalatee akkasumas kanneen barnoota irra jiran darbee darbee sarara facebook irratti wal-agarree haasaa waliin gochaan turre. Namootan waliin sarara facebook’n haasa’aa ture baay’ee keessaa kanneen hiriyyoota koo lamaa baay’ee na ajaa’ibe. Lamaan isaanii waliin digirii 1ffaa baranne. Barattoota qaxalee ta’aniifii hojii uummataa haala gaariidhaan hojjechuu ni danda’u jedhamee namoota abdatamanidha. Seexaa biyyaafii kan uummataa qabaachuun hanga eebbifamanii dhaabbilee barnootaa keessaa ba’anitti ta’uusaa amma reefu qalbiin koo hubata.
Hiriyyoonni koo kun ganama saa’atii afurii kaasee hanga waaree booda saa’atii kudha tokkootti sarara facebook irra turan. Anatu gidduutti addaan kutee deeme malee waan hojiif fakkeessanii hanga galgala saa’atii lamaatti toora facebook irra turan natti fakkaata. Waajjira isaan keessaa hojjetaniifii gaheen hojii isaanii gaafan yaadu facebook irra hanga kana turuu miti waan hojii uummataaf jedhanii yeroo laaqanaa qaban hin se’un ture. Anis otoon bakka isaanii buusee of ilaale waanan hojii dhiisee facebook irra oolu natti hin fakkaatu. Hojii uummataa dhiisanii guyyaa guutuu facebook irra oolanii gara manaatti galu. Galgalammoo bilbila dhuunfaa qabanitti fayyadamanii galgala keessa hanga saa’atii ja’aatti ijisaanii facebook irra jira. Kun gaaffii bu’uuraa kaasa. Hojiin uummataaf hojjetamu hin jiruu? Yoo jiraate jarri kun itti gaafatamummaasaanii yoom ba’u? hojjechuu yoo baatan qaamni isaan hordofu hin jiruu? Akka hojjetaa tokkootti odeeffannoodhaaf toora interneetii fayyadamuun ba’eessa. Garuu guyyaa guutuu facebook bananii suura ilaalaafii haasaa miciraan hin qabne haasa’aa ooluun qaroominas miti.
Wanti facebook irra nama oolchus waan miciraan qabu miti. Wanta safuu hawaasaa ciiga’uufii yeroo malee bakka hin taanetti dhaloota haaraa kana ciraa jirudha. fiilmii adda addaa hordofuu; ilaalchota hin taane duukaa bu’uufii wal arrabsuufaatu yeroo hojii uummataaf kenname dhuunfate. Hariiroon hojjettoota waajjiraafii facebook akkuma jirutti yoo ta’e kan obboloota durbaa addadha. Yeroo hin qaban. Dhiira adda addaa waliin dhimma jaalala waliin walfakkaaturratti yeroosaanii dabarsu. Qabeenyi uummataa akkasumaan gubata. Gibira uummanni gabbaruufii maqaa uummata kanaan gargaarsiifii liqaan dhufu moosejjii bituufii baasii interneetiirratti ba’uuf oola. Hojjettoonni waajjiraa garuu isa kana hin hubanne. Keessumaa itti gaafatamummaa uummataafii kan mootummaa amanamummaatiin ba’uu dhiisuun biyyi keenya hiyyumaafii boodatti hafummaa keessatti akka umurii dheereffattu godha.
Waanan taajjabe kanaaf balleessaa guddaa kan qabu eenyu jedheen of gaafachuutti ka’e. Jalqabarratti dogoggora guddaa kan hojjete mootummaadha. Mootummaan waajjira keessatti hojjettoonni hojiisaanii qofa akka dalaganiif to’annaa guddaa gochuutu irra ture. Fakkeenyaaf saa’atii muraasaaf yookaan dhimmoota filatamoo ta’an qofaaf malee toora interneetiitti akka hin fayyadamne dhorkuu qaba. Lammaffaa dhaloota baranneerra jedhee of jaju kanatu balleessaa guddaa qaba. Barachuun uummataaf biyyaaf malee facebook bananii suuraafii fiilmii adda addaa ilaalaa ooluu miti. Tekinooloojii waliin deemuu jechuunis guyyaa guutuu facebooktti fayyadamuu jechuu miti. Teknooloojiin madda qaroominaati malee dhibaa’ummaadhaaf sababa miti. Waajjira kamiyyuu keessatti qaamni olaanaan hojjettoota hojii isaaniitiin madaaluufii to’achuu qaba malee ilaalchaafii ejjennoo isaan dhuunfaasaaniitti qaban irratti hundaa’ee miti. Namni tokko waan barbaade yaaduufii ilaalcha barbaade hordifuuf mirga namoomaafii dimokiraasii qaba garuu dirqamni guddaan waan uummataafii biyyaaf hojjetamuun irra jiraatu hojjechuu qaba/di. Kanaaf hojjettoota facebook’f jedhanii hojii uummataa lafa kaa’aniif; leenjiin hubannoo kennuu yookaan tarkaanfiin seeraa irratti fudhatamuu qaban jedha. Uummannis isa kana hordofee tarkaanfii barbaachisu fudhachuu qaba.
Moonenus Hundarraa Galataatiin: Email: hmonenus@yahoo.com; Phone: +251-910-505-222; Qo’ataa Seeraafii Imaammata Addunyaawaafii Sayinsii Siyaasaa


text:
Caccabaan xayyaara Airasia daandii balalii 8501 jedhamuu dilbata darbe yeroo dhumaaf radaarii jala bakka itti dhokate irraa fageenya km 10 galanaa Java jalatti argame. Gad fageenyi galaana sanaas metere 40-50 ga’a. Gareen baraarsaas meeshaa sagaleen irratti waraabamu ka xiyyaarattii barbaadaa jiran.
Suraan caccabaa xayyaara Sanaa mul’isu buufata xayyaara Surabayatti bakka firoottan namoota xayyaara sana irra turanii wal ga’anii tattaaffii baraarsaaf godhamu hordofaa turanitti mul’ate. Hedduun isaanis iyyaa turan. Reeffi jalqaba argames galaana Java keessa asiif achi raafamaa ture.
Xayyarri airbus jedhamu kun qilleensi hamaan ennaa isa mudatu Surabaya, Indonesia irraa gara Singaapooritti balal’iaa ture.
Balaliisaan xayyaara kanaa balaqqeessa hamaa jalaa miliquuf kan kana dura ittiin deemaa ture irraa metera 1800 ol fagaatee akka deemu kanneen haala qilleensa to’atan gaafatee ture. Xayyaaronni kanneen biroon naannoo sana waan turaniif deebii utuu hin argatin ture. Daqiiqaawwan xiqqoo booda quunnamtiin xayyaara sana waliin ture addaan cite. Hugh Ritchie hoogganaa ol aanaa daandii balalii Sydeney keessa jiruuf gorsaa sadarkaa addunyaa yoo ta’an suraan satelaayitii bubbeen sun hamaa ta’uu isaa mul’ise jedhan.
Baayee hamaa ture. Qilleensa cimaatu oliif gad qilleensa’aa ture. Xayyaarri sun akka dhabamuuf sababaa ga’aa dha. Xayyaara sana mancaasuu baatuu iyyuu ulfaataa waan tureef xayyaarri sun qilleensa keessa utuu jiruu cabsuu danda’a. Qilleensa akkaan qabbanaa fi raafamni waan trueef balaa sana dhaqqabsiise jedheen yaada jedhan.
Directorri ol aanaan Malaysia Tony Fernandes balaa mudateef gadda itti dhaga’ame ibsanii jrian. Maatiiwwan namoonni duraa du’an bor reeffa firoottan isaanii balaa kanaan du’anii adda baasuuf jecha Surabaya irraa gara odola Belitung-tti qajeeluuf jiru.


text:
Bitootessa 12, 2013 (Oromo Liberation Front) – Ummata Oromoo keessaa dhalatee guddifachaa diinaa tahuudhaan saba isaa gabrummaa jalatti kan iggitaa jiru OPDOn yeroo irraa gara yerootti rakkoo keessa isaatti babal’achaa deemaa jiru furachuu hin dandeenye. Rakkoon keessa OPDOtti dhalataa turee fi dhalatees jiru gabaabaatti ‘Oromoof haa dhaabannuu’ fi ‘Oromoof hin dhaabannuu’ dha.Warri farrummaa Oromootiin guutamee Oromoof hin dhaabannu jedhu yeroo hundumaa tumsa warra TPLF qabu waan taheef, warra haqaan araaramuu hawwu ukkaamsuu fi dhabamsiisuu irratti hanga ammaatti milkaawaa dhufuunis beekamaa dha. Haa tahu malee hanga maayyiitti milkaawuuf akka hin jirre jala murree dabruu qabna.
OPDOn du’a Mallas Zeenaawiitti aanee rakkoo keessa isaa dhoowee dhagahame furachuuf akkuma gahummaa dhabee fi rakkinaan liqimfametti jira. Ilaalcha wal faallaa lama kan dhaabicha keessatti dagaage furuuf jecha isa tokko isa kaan moosisanii yaada miseensotaa fi hogganoota dhaabichaa gar tokkotti luuccessuun akka balaa qabu waan hubatameef akkuma qadaadametti yoona gahe. Ammas akkuma qadaadametti kora haadhoo isaa EPRDF (bixxila TPLF) kan ALHtti Bitootessa 14-17tti geggeeffamu irratti hirmaachuuf qophiitti jirama. Kora kanatti aanee qajeelfama TPLFiin OPDO keessatti tarkaanfiin fudhatamuu mala shakkiin jedhus ni jira. Kunis kan agarsiisu akka dhaabichi miilla lamaan dhaabbatee of danda’ee rakkoo keessa isaa furachuu hin dandeenye, akka dhaaba dhala Oromoo tokkotti ija Oromummaa walaba taheen qorannoo geggeessee of xaliiluun akka hin eehamamneefii fi harka Wayyaanee qofaan hireen isaa kan murtaawuuf tahuu isaa ti. Kun akkaataa uumama OPDO irraa kaée kan murtaawe tahuyyuu, ilmaan Oromoo dhaabicha keessatti of tahanii sammuu Orumummaatiin yaaduu hawwan biratti gaaffii belbeltuu ‘hanga yoomiitti?’ jedhu dhalchaa deemaa jira.
Rakkooleen OPDO olitti eeraman marti kan maddan, dhaabichi Oromoo keessaa dhalatee sagalee dhahannaa onnee Oromoo dhaggeeffachuu manna, humna Oromoo dhiitee bitaa jiruuf ergamtuu tahee hojjechuu isaa irraa ti. Saba keessaa dhalateef gaachana tahee qara eeboo diinaa irraa qolachuu mannaa, eeboo fi gaachana diinaa tahee deebisee saba isaa waraanuu isaa irraa ti. OPDOn abbaa fi haadha irraa dhalate, Oromoo saba guddicha osoo qabuu, dhala guddifachaa TPLF tahee hojjechuuf akka dhaabaatti gaafuma labsamu hireen isaa jal’atte. Hogganoonni dhaabicha keessaa kan of dagatanii alagaaf amanamtummaan dalaguu murteeffatan hanga aangoo irra jiranitti garaa guuttatanii buluu malu. Guddifataan isaanii gaafa gaafatama irraa kaasee isaan darbe garuu lafa itti kufan hin qabani. Ummata Oromoo keessattis tahee sirna itti qunca’anii tajaajilaa bahan biratti jibbamoo fi tufamoo tahu. Dhala isaaniis maqaa gaarii dhaalchisan hin qabani.
Dhaabni saba tokko keessaa dhalatu saba keessaa bahe sanaaf afaan, ijaa fi gurra tahee hanga hin tajaajilletti keessaanis alaanis nagaa hin argatu. OPDOnis Oromoo keessaa dhalatee murannoodhaan Oromoof hanga hin dhaabbannetti, kabaja dhaabummaas tahee milkii sochii horachuun waan hin yaadamne. Dhaaba akkasitti saba keessaa dhalate gansiifamee guddifattummaa diinaatiin dagaagfame keessatti yeroo hundumaa ilaalchi gos tokkichi jiraachuu hin danda’u. Misoonsota dhaabichaa keessaa kanneen garaa guutuu diinaaf ergamanii buluu murteeffatan akkuma jiran hunda, kanneen gochaan kun keessa isaaniitti irriba isaan dhowwatus jiraachuun waan hin hafne. Dhaabni ilaalchi lamaan kun keessatti dagaage rakkoo sabatiinsa dhaabummaa fi miseensota isaa gidduu qabaachuun beekamaa taha.
Rakkoo kana furuun kan danda’amu karaa lama. Tokko, warra fedhii alagaa guutuuf hojjetan irra aananii dhaabicha dhaaba saba keessaa dhalate sanii taasisuu dha. Karaan lammataa ammoo, kanneen alagaaf hojjatan warra Oromoof hadoodu dhabamsiisanii dhaabicha guutummaatti ulee alagaa taasisuu dha. Furmaanni inni duraa furmaata firaa/lammii ti. Haa tahu malee furmaanni kun hanga olaalntummaan waraanaa fi bureaucracy diinaa mataa dhaabichaa gubbaa jirutti milkaawuuf qabsoo hadhooftuu fi murannoo barbaada. Kana milkeessuun qophii haalduree kan barruu tana keessatti eeruun hin barbaachifne gaafata. Yoo kun milkaawe diinni salphatee Oromiyaa irraa harka fudhachuutu dhugooma waan taheef wareegamni tarkaanfiin kun gaafatu salphaa hin tahu. Qabsoo akkaan qindaawaadhaan itti deemuun garuu dubbii yeroo ti malee waan hin oolle.
Furmaatni inni lammaffaa, kan warra Oromoof hadoodu dhabamsiisanii dhaabicha guutummaatti ulee alagaa taasisuu jedhu furmaata diinaa ti. Eega OPDOn dhalatee qabees osoo wal irraa hin cinne hojii irra oolchuuf kan dhama’amaa turee dha. OPDO keessaa warra sammuu Oromummaatiin yaadu yeroo yerootti dhabamsiisuuf hojjetamaatuma ture tahu illee, guutmmaatti hin milkoofne.Har’as OPDOn akka TPLF hawwutti guutummaan guutuutti dirqama ergamtummaa bahachaafii hin jiru. Sammuuwwan Oromummaan yaadan OPDO keessaa haxaawanii dhabamsiisuunis gonkumaa waan hin dhugoomne. Kana dhugoomsuun miseensota OPDO guutummaa guutuutti alagoota irraa qofa kaadhimachuu gaafata. Kana gochuufis yaaliin taasifamaa dhufe jiraatuyyuu, bifa kanaan Oromoo bal’aa gowwoomsuun waan hin fakkaanne tahe. Yaaliin OPDO alagoota qofa irraa ijaaranii Oromoo irratti fe’uuf jalqabamee ture daranuu ummata Oromoo irraa dhaabicha fageesse. OPDO keessaa dhiiga Oromoo dhabamsiisuun kan itti fufu yoo tahe, inumaa, balaa irra-hamaa dhalchee akka lubbuu mootummaa Wayyaanee gaaga’u waan hubatame fakkaata.
Kanaafuu toftaan kun har’as hanga ta’eefuu shaakalamaa jiraatullee, irra-guddaatti garuu ‘qalbii ummata Oromoo ABO irraa fageessina’ yaada jedhuun, fedhiinis tahee dirqiidhaan ilmaan Oromoo bal’inaan OPDO keessatti kaadhimachuutu babal’ate. Keessumattuu dargaggoo Oromoo deeggartummaa ABO irraa gara ofiitti deebisuuf jedhamee duula bal’aa tu geggeeffamaa jira. Yuniversiitiilee fi kooleejota keessaa joollee Oromoo dirqiidhaan unkaa miseensummaa OPDO guuchisuun faashina bara kanaa tahuun beekamaa dha. Ilmaan Oromoo fedhiinis tahee dirqiin OPDOtti miseensomaa jiran kun hundi ammoo, jaalatamus jibbamus dhiigni isaanii Oromoo dha waan taheef, guutummaatti Oromummaa irraa fagaatanii jiraachuu hin danda’ani. Hangamuu dalagaa argachuuf jecha dirqamaniis tahee fedhiin gowwoomfamanii yoo miseensoman iyyuu, oolee bulee dhiigni Oromummaa isaanii dheekkamee daandii jal’oo san irraa isaan deebisuun waan hin hafne. Waan alagoonni Afaan Oromoo dubbatanii fi gooftoliin TPLF gubbaa irraa gad isaan waga’an yeroo hundumaa cal jedhanii hin liqimsan. Kanaafuu dhaaba tokkicha kan dantaa Oromoof dhaabbatuu fi dantaa Oromoo alagaaf gurguru, akkasumas, humni ‘of haa taanu’ jedhuu fi ‘of hin taanu’ jedhu wal gaarreffatu keessatti sabatiinsi dhaabummaa jiraachuu hin danda’u. Isa kanatu keessa OPDO goolaa jira.
Hanga olaantummaan TPLF biyyattii bituu itti fufutti gooliin keessa OPDO kun kan qabbana argatu hin fakkaatu. Wayyaanonni akkuma aadeffatan OPDO keessatti bakkoota furtuu tahan namoota isaaniif amanamoo tahan qabsiisuuf lafa jala qophii geggeeffachaa jiraachuun beekamaa dha. Tarkaanfiin kun ammoo ilmaan Oromoo baay’ee kan fayyaalummaadhaan dhaabicha keessatti hiriiran akka rukutuuf jiru hin haalamu. Akkaataa moyxannoo tarkaanfii Wayyaanee amma duraa irraa kan beekamu, imaammata ‘waraabessa quufe waraabessa beela’adhaan bakka buusuu’ jedhutu hordofama. Matootii OPDO warra hangamuu sirnichaaf amanamee bara dheeraaf dalagaa ture kaasanii dabballee qacalee jalaa ol dhufu, kan nyaatee garaacha guuttachuuf hamuummatu fuudhanii mataa gubbaa kaa’uu dha. Dabballeen qacaleen sunis hanga danda’u nyaatee eega quufee ulfaatee booda, qacalee isa jalaa ol bahu fuudhanii irroomsuudhaan isa quufee gooftolii tuffachuu kajeelu karaa irraa maqsuu dha. Toftaan akkasii kun faayidaa lama qaba. Faayidaan inni jalqabaa fi guddichi, dhaabichi bara baraan toyannoo gooftolii ol’aanoo jalaa akka hin baanetti tiksa. Dhaabicha keessatti warraaqsi akka hin dhalannetti qaawwa hiree jiraachuu malu hunda cufa jedhamee amanama. Faayidaan lammaffaa, ummata ittiin gowwoomsuuf kan gargaaru taha. ‘Warra aangootti fayyadamee quufee isin miidhaa ture karaa irraa maqsine’ jedhamee ittiin ummatatti ololama.
Kanaafuu joolleen Oromoo haala jireenyaatiin dirqamaniis tahee dantaa yeroof gowwoomfanii OPDO keessatti miseensoman adeemsa Wayyaanee kana irraa maal barachuu qabu? Deebiin gaaffii kanaa ifaa dha. Akkuma warra dabreetti akka shonkooraa alalfatamanii darbamuu, kanaanis maqaa fi seenaa ofii dhabanii salphachuu mannaa, xiqqaattus guddattus gaafatama harka isaanii jirutti dhimma bahanii seenaa hojjechuu filachuu qabani. Qabeenyaa Oromiyaa alagaan akaafaadhaan saamee fal’aanaan isaan dura qabu laalanii of gurguruun salphina. Qabeenyaa ofii guutummaatti harka alagaa keessaa micciiranii deeffachuudhaan of irratti abbaa tahanii du’uun ofiifis sabaafis kabajaa gudda dha. Kana gochuuf ammoo OPDO akka dhaaba Oromootti dhuunfachuuf qabsoo keessaa jabeessuun fardii taha.
Wanni hubatamuu qabu, mootummaa Wayyaanee keessatti dabballeen kabajaa ofii gurguree diinaaf ergamus tahee kan aangoo sobaatiin machaawuu lagatee hanguma taheefuu saba ofii irra harka qabu bara baraan aagnoo irra hin jiraatu. Garaagarummaan jara kana lamaan gidduu jiru garuu, inni diinaaf gugguufuu xiqqeessee saba ofii irra harka qabu boru gaafa aangoo irraa darbamu lafa itti kufuu fi maqaa wayyaa dhala ofiif dabarsu kan qabaatu yoo tahu, kan dugdaa citee diinaaf ergamaa bahee guyyaan geenyaan yoo achi irraa darbamu hiree kana kan hin arganne tahuu isaa ti. Seenaa qondaalota OPDO hanga har’aa yoo laalle, dhugaan kun caalaatti ifee mul’ata. Qondaalonni OPDO bar tokkotti ‘pirezdaantii Oromiyaa’ jedhamanii maqaan isaanii tuulamee mul’achaa bahe har’a eessa jiru? ‘Pirezidaantii Oromiyaa (OPDO) jalqabaa’ kan tahe Hasan Alii eessa jira? Namni sadarkaa sanatti ‘biyya bulchaa’ bahe jedhamu maaliif galgalli isaa jireenya baqattummaa tahe? Mootummaa waliin hojjechaa ture qofa osoo hin taane saba keessaa dhalate (Oromoo keessaa fi alaa) irraas adda bahee osoo lubbuun jiruu jireenya kophxummaa wanni isa mude maali?
Junaydii Saaddoo hoo, eessa jira? Namni kaleessa gaafa Waldaa Maccaa fi Tuulamaa cufsiisu ‘waldaan kun waa’ee Oromoo dubbachuuf mooraalii maalii qaba?’ jedhee geeraraa ture har’a maaliif hiree waldaa cufamee san mudate? Namni kaleessa barattootni Oromoo 300 ol yuniversiitii tokkicha irraa wayta ari’aman, ‘ari’amuun isaanii sirrii dha; gara fuulduraattis ni ari’amu’ jedhee diina gammachiise, har’a maaliif ofiifuu ari’amee barattoota ariisise san wajjin hiriira UNHCR galee dhaabbata? ‘Pirezdaantii’n kaleessa hoggaa barattoonni Oromoo Agaaziidhaan mataa mataa isaanii keessa dhawamanii ajjeefaman ‘baga dhawamani, borus mataa mataa isaanii keessa dhoofnee ajjeefna’ jedhee amanamtummaa isaa diinaaf mirkaneesse har’a yoo xiqqaate maaliif haadha manaa isaa hidhaa irraa hiiksifachuu dadhabe?
Qondaalonni OPDO dhiigaan Oromoomanii gochaadhaan Oromoomuu hanqatanii diina gabbaraa bahan kun har’a gaafa gooftota isaaniitiin bakkaa buqqifaman lafa itti kufan dhabanii argamu. Akka saba isaaniitti hin deebine sabni isaan lagateera. Akka diina waliin itti hin fufne diinni alakfatee isaan tufeera. Hiree qurxummii galaana keessaa baatee mudatan. Of qusannoo tokkoon maleetti galanni Wayyaaneef oolaa bahan salphina kana irraa isaan hin baraarre. Yeroo baay’ee namoonni yoo qondaalota OPDO gorsan, ‘Gaafa Wayyaaneen aangoo irraa kufte waliin Maqaleetti hin galtaniitii, yeroodhaan jalaa deebi’aa’ kan jedhu ture. Har’a garuu warri gorsa sabaa dide osoma sirni isaanii aangoo irra jiruu gatii harka isaanii argachaa jiru. Kunis haqni sabaa ofii humna hangamii akka qabu qabatamaatti agarsiisa.
Namni qalbii qabu kana irraa waan baay’ee barata. Oromoo tahanii Oromoo gananii Wayyaaneef ergamuun, booddeen isaa salphina tahuu fakkeenya eerame irraa barachuun hin ulfaatu. Kana keessatti Oromoo ganuu fi Oromoon araaramuu jechuun maali? Oromoo ganuu jechuun, dhaaba Oromoon abdatu jabeeffachuu dhiisanii dhaaba diinni Oromoo ittiin bituuf bixxile akka dantaa diinaaf tolutti jabeessuuf dhama’uu dha. Oromoodhaan araaramuu jechuun ammoo, dhaaba Wayyaaneen Oromoo ittiin bituuf bixxilatte harkaa micciiranii baasanii saba ofiif dhaabbachuu; kanaanis dhaaba Oromoo qabsoo haqaatti jiruuf tumsa hin daddaaqamne tahuu dha. OPDOn sabatiinsa waaraa kan argatus gaafas qofa!
Infoo Deeskii ABO
Source: Oromo Liberation Front


text:
Daayirikdterri waaltaa dhimmoota dhukkuboota daariqaa kan US Dr. Anthony Fauchii, sababaa vaayiresii koronaan lakkoobsi namoota Ameerikaa keessaa du’ani kan gabaasame 81,000 ol ta’uu kaleessa beeksisaniiru.
Yoo magaalaalee fi kutaaleen biyyaa ariifatanii dinagdee banu ta’e daafoon isaa hamaa ta’uu akeekkachiisan.
Faauchiin kaleessa boordii senetii akkaataa US weerara kanaaf deebii kennite qoratuuf akka ibsanitti, vaayiresii koronaa tiin keessumaa naannoo magalaa New York keessatti sirnaan uttuu hin laka’amin mana keessatti kan du’an hedduu dha jedhanii lakkoobsa hagamii akka ta’e garuu dubbachuu irraa of qusataniiru.
Faauchiin walumaa gala weerarri kun baatii Fulbaanaa hanga Sadaasaa yeroo jiru gidduutti ni hammaata jedhanii, garuu biyyattiin hangasitti isa ammaa caalaa furmaata ni argiti jedhanii kan abdatan ta’uu dubbatan.
President Donald Trump daldalaawwanii fi bulchaawwan kutaalee biyyaa addunyaa irraa dinagdee beekamaa kana akka deebisanii akka banaman tuttuqaa turan, garuu bulchaawwan kutaalee 50 keessaa xiqqoo qofaatu suuqileen hangi tokko fi waajjiraaleen haala murtaa’aa ta’ee fi of eeggannoo dhaan akka hojii jalqaban ajajan.
Faauchiin akka jedhanitti US keessaa talaalliin vaayiresii koronaa sadeeti qophaa’ee jira, yoo itti milkoofne xumura baatii Fulbaanaa ykn jalqaba baatii gannaa irra adda baafanna jennee abdanna jedhan.


text:
Burundiin, keessattuu ganna dabree asitti, eegii mootummaan perezidaantii biyya sunii Piiyeer Nukurunziiaa seera malee bara hujii dheereffate huji irraa bu’uu dide asitti rakkoo keessa jirti.
Ummatii hiriira bahee rakkoo himatee tana irratti nama hedduutti dhumatee hedduutti hidhame.
Waldaan Awurooppaa(European Union) Burundiin rakkoo Ebla ganna dabree jalqabee namii 400 caalaan irratti dhumatee fala jabaa itti hin barbaanne jedhee maallaqa mootummaa sunii kennu irraa tursuutti jira.
Balleessaan akka Waldaa Kanaatti ta perezidaantii Pierre Nkurunziza ti.Isatti ummatuu dhumuu hin dhowwin.Horiin Waldaan Awurooppaa bara 2014-2020 Burundii kennuu $miliyoona 480.
Bulchoota Waldaa Afrikaatii fi ta addunyaalleen rakkoo Burundii falumatti jiran.


text:
Biyya namnii 658 vaayrasii koronaan qabamee lubbuun namaa 9 galaafatamee Kaameeruun keessatti kun labsame.
Magaala handaara gala Doualaaf kantibaa ykn bulchaa kan ta'an Rojeer Nidinee Wiixata kaleessaa Afaanii fi funyaan keessan aguugaa jechuun akeekkachiisan.
Duula haaraa jalqabameen aguuggii huccuu irraa hojjatame kan itti gargaaramanii achii booda miicuun deebisanii itti gargaaraman kun raabsamee jira.
Mootuummaan Kaameeruun irra deddebi'ee akeekkachiisa of-eeggannoo kennuus uumanni waan dhaggeeffataa jiru hin fakkaatu komeen jedhu dhiyaata jira


text:
Muummichi ministeera Lubnaan Sa’ad Hariirii gara Sa’udii imale
Mummichi ministeera Lubnaan Sa’ad Hariirii Arba’aa har’aa gara Sa’udii imaluun magaalaa Riyaad keessatti Malik Salmaan waliin mari’ate. Sa’ad Hariirii Ji’a November /2017 keessa daaw’annaaf gara Riyaad eega seenee boodaa Taayitaa kan lakkise tahuu labsuu isaa hordofuun, mootummaan Lubnaan Hariiriin mootummaa Sa’udiitiin uggurame jechuun labsii taayitaa gadhisuu muummicha ministeera biyya isaa kan hin fudhanne tahuu beeksise.Kanuma hordofuun Faransaayi jidduu seenuudhaan Sa’aad Hariirii gara Lubnaan deebi’uun taayitatti deebi’uun isaa ni yaadatama.
Mootummaan Sa’udii gochaa san harka kessaa hin qabu jechuun kan waakkataa ture yoo tahu, inumaayyuu Lubnaan gara Hizboollahtti fayyadamuudhaan Iiraan gargaaraa jirti jechuun Yakkite.
Hariiroo biiyyoota lamaanii eegasii as hammaataa dhufe fooyyessudhaaf mootummaan Sa’udii muummicha Ministeera Lubnaan kan affeere yoo tahu, dhaaltuu gonfoo Mahammad Bin Salmaan dabalatee qondaaltota biyyattii waliin kan mari’atu tahuu ejensiin odeeyfannoo Sa’udii gabaase.


text:
106 pág.
Pré-visualização | Página 6 de 35
•• NNããoo hháá 110000%% ddee eeffiicciiêênncciiaa NNÃÃOO ccoonnssiiddeerraarr ccuurraaddooss ooss ccããeess ttrraattaaddooss!! TTÉÉTTAANNOO CCAANNIINNOO NNeeuurroottooxxiinnaa ddoo CClloossttrriiddiiuumm tteettaannii CCoonnttaammiinnaaççããoo ddee ffeerriiddaass ccuuttâânneeaass ccoomm eessppoorrooss SSiinnaaiiss CCllíínniiccooss DDee 55 ddiiaass aa 33 sseemmaannaass aappóóss aa ccoonnttaammiinnaaççããoo •• AAuummeennttoo ddoo ttôônnuuss ddee uumm ggrruuppoo mmuussccuullaarr oouu mmeemmbbrroo •• RRiiggiiddeezz ggeenneerraalliizzaaddaa •• OOrreellhhaass eerreettaass •• CCoonnttrraattuurraa ddaa mmuussccuullaattuurraa ffaacciiaall •• PPrroottrruussããoo ddaa 33aa ppáállppeebbrraa •• TTrriissmmooss •• SSiiaalloorrrrééiiaa •• DDiissffaaggiiaa DDiiaaggnnóóssttiiccoo •• HHiissttóórriiccoo ddee ffeerriimmeennttoo rreecceennttee •• SSiinnaaiiss CCllíínniiccooss SSiinnaaiiss CCllíínniiccooss ddoo TTééttaannoo CCaanniinnoo:: EEssttíímmuullooss sseennssoorriiaaiiss CCoonnttrraaççããoo eemm mmaassssaa oouu CCoonnvvuullssõõeess 16 TTrraattaammeennttoo •• IImmuunnoogglloobbuulliinnaa ((TTeettaannooggaammmmaa®®)) –– 22 aa 55 mmll IIMM •• PPeenniicciilliinnaa GG ((aallttaass ddoosseess,, IIMM oouu IIVV)) ppaarraa eelliimmiinnaarr oo CClloossttrriiddiiuumm vveeggeettaattiivvoo nnaa ffeerriiddaa •• FFlluuiiddootteerraappiiaa ++ TTrraattaammeennttoo ddee ssuuppoorrttee •• SSeeddaaççããoo:: 11.. BBaarrbbiittúúrriiccooss 22.. FFeennoottiiaazzíínniiccooss ssããoo aallttaammeennttee eeffiicciieenntteess ((aappeessaarr ddee ccoonnttrraa--iinnddiiccaaddooss nnaass oouuttrraass eennffeerrmmiiddaaddeess ccoonnvvuullssiivvaass......)) LLEEPPTTOOSSPPIIRROOSSEE CCAANNIINNAA LL.. ggrriippppoottyypphhoossaa LL.. ppoommoonnaa LL.. iinntteerrrrooggaannss LL.. ccaanniiccoollaa LL.. iicctteerroohhaaeemmoorrrrhhaaggiiaaee IInnffeeccççããoo PPeenneettrraaççããoo ddaass bbaaccttéérriiaass nnaa ppeellee oouu mmuuccoossaass,, aappóóss eexxppoossiiççããoo aa uurriinnaa ddee rraattooss oouu ccããeess ccoonnttaammiinnaaddooss PPrriinncciippaall ccaauussaa ddee iinnssuuffiicciiêênncciiaa rreennaall aagguuddaa eemm ccããeess SSiinnaaiiss CCllíínniiccooss SSiinnaaiiss ddaannoo hheeppááttiiccoo,, rreennaall ee//oouu vvaassccuullaarr DDuuaass FFoorrmmaass LLaatteennttee ee AAgguuddaa IInníícciioo ddoo qquuaaddrroo ccllíínniiccoo -- AAnnoorreexxiiaa -- EEmmeessee -- FFeebbrree -- DDeessiiddrraattaaççããoo -- PPoolliiddiippssiiaa -- AAppaattiiaa ee pprroossttrraaççããoo SSeeqqüüêênncciiaa ddoo qquuaaddrroo ccllíínniiccoo -- GGaassttrreenntteerriittee HHeemmoorrrráággiiccaa -- MMiiaallggiiaa -- OOlliiggúúrriiaa // AAnnúúrriiaa -- EEssttoommaattiittee UUllcceerraattiivvaa -- IIcctteerríícciiaa DDaaddooss LLaabboorraattoorriiaaiiss -- LLeeuuccoocciittoossee -- TTrroommbboocciittooppeenniiaa -- BBiilliirrrruubbiinnúúrriiaa -- EElleevvaaççããoo ddaa AALLTT ((TTGGPP)) -- EElleevvaaççããoo ddaa UUrrééiiaa 17 -- EElleevvaaççããoo ddaa CCrreeaattiinniinnaa TTrraattaammeennttoo •• FFaassee ddee LLeeppttoossppiirreemmiiaa PPeenniicciilliinnaass ((AAmmooxxiicciilliinnaa)) •• AAppóóss aa RReeccuuppeerraaççããoo DDooxxiicciicclliinnaa oouu MMiinnoocciicclliinnaa ppaarraa eelliimmiinnaarr oo eessttaaddoo ddee ppoorrttaaddoorr •• AAssssoocciiaarr ttrraattaammeennttoo ddee ssuuppoorrttee FFlluuiiddootteerraappiiaa ++ ddiiuurrééttiiccooss oossmmóóttiiccooss oouu ffuurroosseemmiiddaa •• AAtteennççããoo àà mmoonniittoorriizzaaççããoo ddaa ffuunnççããoo rreennaall DDéébbiittoo uurriinnáárriioo == 11 aa 22 mmll // kkgg // hhoorraa DDiiaaggnnóóssttiiccoo DDeeffiinniittiivvoo •• SSoorroollooggiiaa TTííttuullooss ffrreeqquueenntteemmeennttee nneeggaattiivvooss nnaa 11 aa .. sseemmaannaa RReeppeettiirr eemm 22 –– 44 sseemmaannaass •• MMiiccrroossccooppiiaa ddee ccaammppoo eessccuurroo ((uurriinnaa)) IImmuunniizzaaççããoo -- PPrrooffiillaaxxiiaa •• BBaacctteerriinnaass ((AAnnuuaall oouu SSeemmeessttrraallmmeennttee)) UUssaarr aass nnoovvaass vvaacciinnaass ccoomm 44 ssoorroottiippooss LL.. ppoommoonnaa ++ LL.. ggrriippppttyypphhoossaa ++ LL.. ccaanniiccoollaa ++ LL.. iicctteerroohhaaeemmoorrrraaggiiaa TTUUBBEERRCCUULLOOSSEE •• EEttiioollooggiiaa:: BBaacciilloo aallccooooll áácciiddoo rreessiisstteennttee ((BBAAAARR,, ppeellaa ccoolloorraaççããoo ccoomm ffuuccssiinnaa,, aappóóss llaavvaaggeemm ccoomm áállccooooll ccoonnttiinnuuaa ccoorraaddoo -- ccoomm ccaammaaddaa lliippííddiiccaa)),, ggrraamm ++.. MM.. ttuubbeerrccuulloossiiss:: 00,,22 aa 00,,55 xx 2244 MM.. bboovviiss ee MM.. aavviiuumm:: 11 aa 11,,55 •• AAnniimmaaiiss ssuusscceeppttíívveeiiss bboovviinnooss ((mmaaiiss sseennssíívveeiiss)),, oovviinnooss,, ccaapprriinnooss,, eeqqüüiinnooss,, ssuuíínnooss,, aavveess ee aannffííbbiiooss ((rrããss)) •• CCoonnttáággiioo:: vviiaa rreessppiirraattóórriiaa oouu ddiiggeessttóórriiaa.. EEmm bboovviinnooss,, nnoorrmmaallmmeennttee éé vviiaa rreessppiirraattóórriiaa;; eemm ssuuíínnooss,, ccããeess ee ggaattooss,, vviiaa oorraall.. SSiinnaaiiss ccllíínniiccooss:: DDeebbiilliiddaaddee,, aannoorreexxiiaa,, ddiissppnnééiiaa,, eemmaacciiaaççããoo ccrrôônniiccaa,, ffeebbrree ddiissccrreettaa ee fflluuttuuaannttee.. EEmm ccããeess,, aass lleessõõeess ppuullmmoonnaarreess ppooddeemm sseerr jjuullggaaddaass ccoommoo nneeoopplláássiiccaass aaoo RRXX.. ffooccoo pprriimmáárriioo ((nnoo ppuullmmããoo oouu ttrraattoo ddiiggeessttóórriioo)) 18 ddrreennaaggeemm lliinnffááttiiccaa ffooccoo sseeccuunnddáárriioo eemm 77 aa 1100 dddd ((lliinnffoonnooddooss ccoomm lleessããoo ccaasseeoossaa:: nneeuuttrróóffiillooss,, mmaaccrróóffaaggooss ee lliinnffóócciittooss)) DDiiaaggnnóóssttiiccoo:: RRXX ppaarraa pprriimmaattaass ee ppeeqquueennooss aanniimmaaiiss;; TTuubbeerrccuulliinniizzaaççããoo:: ooss aanniimmaaiiss ccoomm mmiiccoobbaaccttéérriiaass ssããoo aalléérrggiiccooss ààss pprrootteeíínnaass ddaa ttuubbeerrccuulliinnaa,, ooccoorrrreennddoo uummaa rreeaaççããoo ddee hhiippeerrsseennssiibbiilliiddaaddee ttaarrddiiaa.. •• OOss aanniimmaaiiss iinnffeeccttaaddooss rreeaaggeemm aaoo tteessttee aappóóss 44 aa 88 sseemmaannaass ddaa iinnffeeccççããoo,, sseennddoo qquuee ooss lliinnffóócciittooss TT eessttããoo eennvvoollvviiddooss.. •• OO tteessttee ppooddee sseerr ffeeiittoo vviiaa ooccuullaarr ((eemm aanniimmaaiiss ddee zzoooollóóggiiccoo)),, ssuubb--ccuuttâânneeaa oouu iinnttrraaddéérrmmiiccaa


text:
Uncategorized
Manni Murtii Zeheeg Ratko Mladich irratti yakka duguuggaa Sanyii raawwateef adabbii hidhaa umrii guutuu murteesse.
Manni murtii Zeheeg kan yakka Waraana Boosinyaatti raawwatame ilaaluudhaaf U.Niin dhaabbate, hoogganaa waraana Sarbootaa kan ture Ratko Mladich yakka dugguuggaa sanyii muslimoota Boosniyaa irratti raawwachuu isaa mirkaneessudhaan, hardha November22/2017 adabbii hidhaa umrii guutuu itti murteesse.
Ratko Mladich Ajajaa waraana Sarboota Boosniyaa yeroo turetti yakka waraanaa, yakka dhala namaa irratti raawwatamee fi yakka duguuggaa sanyii dabalatee yakoota 11 himatame. Himannaa kanneen keessaayis bara 1992, loltoonni Sarboota Boosniyaa ajaja Ratko Mladichin magaalaa guddoo Boosniyaa Sarayevoo marsuudhaan, muslimoota 11,500 ol ajjeessan.
Haaluma walfakkaatuun ajaja Ratko Maldichin loltoonni Sarboota Boosniyaa, bara 1995 eega magaalaa Serbeniikaa too’atanii booda, muslimoota Boosniyaa 8,000 ol tahan, kanneen buufata waraanaa U.N.keessatti baqatanii turan ajjeessan.
Ajjeechaa lamaanuu Kallattiidhaan ajaja Mladichin kan raawwataman ta’uu ragaa namoota 600, ragaa Vidiyoo akkasumas Sagalee raadiyoo walqunnamtii irraa argameen kan mirkanaaye tahuu gabaasni kun ni mul’isa. Wraana bara1992-1995 Boosniyaa keessatti adeemsifameen, humnoota Sarbiyaatiin namoonnii 2000,000 ol kan ajjeeffaman yootahu,irra caalaan namoota ajjeeffamanii Muslimoota Boosiniyaa turan.
Waraanni Boosniyaa bara 1995 gamtaan waraana NATO jidduu seenuudhaan kan dhaabbate yoo tahu, Ratko Mladich waggaa 16 booda bara 2011 Kaaba Boosniyaa keessatti kan qabame akka ta’e gabaasni Aljaziiraa ni addeessa.


text:
Iccitii gola Diina Miliqxee Baate: PP gidduutti Wal shaakkin uumame!
Adooleessa 24/7/2021
Qondaaltota PP gurguddoon tahan gidduutti yeroo ammaa lola fi muuffin guddaan uumamera.
Sababni taate lola fi waldhabdee kananiis qaamonni PP garee lamatti Wal hiran. Gareen tokkoo afanuma qawween dhufne waan taahef, aangoo keenyas afaanuma qaawwen lollee tiksaa jedha. Gareen lameessoo lakkii kun hin tahu jedhun Wal mormaan. Qaamota mormaan yeroo ammaatti gartuun PP tokkooffa namoota san ajjeessu fi hidhuun itti fufe bifa hin beekamnen. Namoonni addaa durummaan qondaaltoonni PP yeroo ammaa nama ajjeeessisa fi hisiisa jira golaale Oromiyaa guututti namoonni kunneen maqaa fi lakkofsi isaani akkaa armaan gaditi:
1) 0911220931___shimallis Abdiisa
2) 0911510086___Addisuu Araggaa
3) 0911210230___Lammaa Magarsaa
4) 0911254281____Komander Dambalish Gabra Mikeal
5) 091120215____Abbaa Duulaa Gammadaa
6) 0911233831____Hayiluu Gonfaa
7) 0953857396___Taayye Danda’a
8) 0911220562___Biraanu Juula
9) 0930678447___Baacaa Dabalee


text:
Tan Oromoo adduma! Irreecha… Godina Kaaba Shaggar (Salaalee)
Irreecha…
Godina Kaaba Shaggar (Salaalee) kootan ala deemuun dhorkaa dha. Waraqaa darbiinsa galmeessee kan kennu Caasaa pp qofa. Sabboontonni Kuyyuu, Qarree Gohaa, Fittaal,Sirxii fi Muka Xurrii deemuuf qopha’aan ittifamaa jiru. Irreecha kan hirmaatu miseensa fi deeggartoota pp ti. Kun duudhaa Irreechaan faallaa dha. Waaqeffattoota Malkaa irraa ittisanii, Irreechi gaggeeffamu abaarsa ta’a. Fakkeessuuf yoo ta’e malee kijiba. Shirtuu fi diqaalan duudhaan hin ilaallanne Malkaa buutee cubbuu malee Eebbi fudhattee galtu hin jiru. Irreechi dhugaa dha. Dhugaan immoo ilmoo Waaqati. Dhugaa dabsitee faloon Waaqa biraa argattu hin jiru. Dhugaan Abbaa Dhugaaf Ni Turti Malee Ni Galti. Jabaan Waaqa!
Ethiopian Oromo music – Lalisee Darribee – Waaqa uumaa – Official video 2014/2021
Dogommmii Miss Oromia Truism Halimaa Abdushakuur Injifachuu fi Aayyoo Guddattunis Badhaasa Fudhachuu
Amazing worship Oromoo Borana
Related


text:
Abdii Boruutiin
Qbsoon bilisummaa Oromoo (QBO) barbaachisaa kan ta’e fi ilmaan Oromoo miliyoonaan lakkaawwaman lubbuu isaanii kana keessatti kan dhaban, uummanni ykn sabni keenya gabrummaa Habashaa jalatti waan kufee fi amma illee jala jiruuf; bilisummaa fi biyya ofii waan humnaan dhabeef, kan dhabe sana hundaa deebisee argachuu dhaafi. Walumaagalatti kaayyoon QBO bilisummaa uummata keenyaa fi abbaabiyummaa isaa deebisee argachuu dha. Kuni kaayyoo guddaa kan nuyi qabsaa’ota dhugaa ti ofiin jedhan hunduu dhaabbataniif ykn qabsaa’aniif ta’uu qaba. Kanaaf dhaabbachuu qofaa otuu hin taane, isaaf illee wareegama kaffaluun kan barbaachisuu dha.
Dhugaa kanatu qabsaa’aa dhalche ykn dhalcha; isa kanatu jaarmayaa bilisa baasaa uuma. Kaayyoo guddaan bilisa baasotaa ammoo uummata ykn/fi saba dhaabbanneef jedhan gabrummaa jalaa baasuu dha; bilisummaa fi abbaabiyummaa dhabe sana deebisee akka argatu godhuu dha. Qabsaa’aan ykn bilisa baasaan tokko ammoo rakkoo jiru (gabrummaa) kana hubate, kanaafis furmaata argachuu dhaaf erga qabsoo kana keessa seenee, hamma kaayyoo isaa galii dhaan ga’utti ni wareegama malee duubatti hin deebi’u; asii fi achi hin jedhu. Qabsaa’onni dhugaa kan wareegamanis kana’umaaf jedhanii ti. Warri kaayyoo kanaaf qabsoo kana keessa jiran ammoo, jaalleewwan isaan biraa kufan kana yaadachuu qabu. Kaayyoo isaan wareegamaniif galii dhaan ga’uu qabu jechuu dha.
Tokkummaan qabsaa’ota fi jaarmayoota Oromoo maaliif barbaachisaa akka ta’e ykn ta’u yeroo baay’ee barruulee gara garaa keessatti ibsuu yaaleen ture. Gabaabumatti irra deebi’ee ibsuu dhaaf, tokkummaan barbaachisaa kan ta’e ykn ta’u kophaa kophaa qabsaa’anii, humna addaan hirameen diina injifatanii galii hawwame ga’uun waan hin danda’amneefi; tokkummaan humna waan ta’eefi jechuu dha. Tokkummaan bifa lama qabaachuu danda’a. Tokko, tokkummaa fe’iirratti hundeeffame yoo ta’u inni biraa ammoo tokkummaa dirqamaa kan kaayoo walii tokkorratti bu’ureeffamu dha. Asirratti wanti hubatamuu qabu, tokkummaa ijaaruuf ykn tokkoomuuf fe’iin barbaachisaa miti jechuu kiyyaa miti. Fe’iin jalqaba gochaa tokkoo ti. Haa ta’u malee, fe’ii dura yoo dirqama beekan, wanti godhamu sun faayidaa guddaa qabaachuu danda’a jechuun barbaade. Mee tokko tokkoon ibsuun yaala.
Namni tokko waan tokko godhuuf fe’ii yoo qabaate, hammuma fe’iin isaa jirutti waan sana itti fufa; yoo fe’ii dhabe (yoo wanti sun isa hin gammachiifnne) yeroo barbaade waan sanarraa of qusata ykn qusachuu danda’a; akka dirqamaatti waan hin fudhanneef ykn hin ilaalleefi jechuu dha. Wanta tokko durumaanuu jalqabarratti akka dirqamaatti kan fudhatu ykn ilaalu yoo ta’e, wanta barbaadu sana hamma argatutti ykn galii dhaan ga’utti waan sanarraa of qusachuu hin danda’u ykn hin barbaadu. Fe’ii fi dirqamni garaa garummaan isaanii asirratti jechuu dha. Tokkummaan qabsaa’otaa fi jaarmayoota Oromoos akkuma fakkeenya kanaatti ilaalamuu danda’a.
Qabsaa’otas ta’ee jaarmayoonni Oromoo, keessumaayuu bilisa baasonni, uummanni keenya tokkummaa isaanii waan barbaadeef ykn hawweef qofa; yaamicha’uma uummataatiif owwaachuu dhaaf jedhanii ni tokkoomna ykn tokkoomnne jedhanii, dirqama isaanii otuu hin hubatin, fe’ii qabaniin qofaa tokkummaa kan ijaaran yoo ta’e, kun tokkummaa dhugaa ta’uu waan hin dandeenyeef, umrii dheeraa hin qabaatu, humna cimaas horachuu hin danda’u. Gaafuma (yeroo’uma) rakkoon tokko dhalate laafuu ykn diigamuu illee danda’a. Qbsoo kanas cimsuu fi galii dhaan ga’uu kan danda’u hin ta’u. Garaa qulqulluu dhaan wajjin (waliin) hojjechuun illee rakkisaa ta’uu danda’a.
Yoo hunduu kaayyoo tokkoof dhaabbatan; kaayyoo kanas galii barbaadameen ga’uu dhaaf akka dirqamaatti fudhatan, garaa qulqulluu dhaan wajjin (waliin) hojechuu, wal gargaaruu fi tumsa walii ta’uu barbaadan; yoo hunduu kanattis amanan: tokkoffaa, tokkummaan qabsaa’ota akkanaa ofiifuu dhufuu danda’a. Dirqama fi kaayyoo ofii waan beekaniif, kunis kan walii waan ta’ee; kanas galii barbaadan tokkoon ga’uu dhaaf waan murteeffataniif kan tokkoomuu isaan dhoowwu hin jiru jechuu dha. Lammffaa, tokkummaan akkanatti ijaaramu ammoo dafee humna cimaa fi abdachiisaa fida. Humni akkanaas dafee galii hawwameen ykn barbaadameen namaan ga’a. Kun tokkummaa dirqamaa (tokkummaa dhugaa) yoo ta’u, kan uummanni keenya barbaadus tokkummaa akkanaa ti.
Waayee dirqamaa yoon dubbadhu, kuni karaa biraatiinis ilaalamuu ni danda’a. Akkuma argamu, dhaga’amu, beekamu fi amanamu; nuyi Oromoo dhiisii addunyaan illee kan beeku, uummanni keenya har’a gabrummaa yoomiyyuu caalaa hamaa fi badaa ta’e keessa jira. Rakkoolee lakkaawamanii hin dhumne keessa jira jechuu dha. Gara tokkoon diina faashistii kanaan hidhamaa, dararamaa, ajjeefamee karaarratti gatamaa, balleesa ragaa hin qabneen hidhaan bara dheeraa fi duuti irratti murteeffamaa, biyya abbaa ofiirraa baqachaa jira. Bakkee baqatetti illee nagaa dhaan jiraachuu dadhabee jira. Gara biraatiin ammoo dhukkubaa fi beelaan akka baala mukaa harca’aa jira. Uummanni Oromoo kan beela hin beeknetu har’a biyya isaa dureettii keessatti jiruu namaa gadii jiraachaa jira. Biyyi teenya Oromiyaan bareedduu fi dureettiin illee gara tokkoon cicciramtee diinaan gurguramaa yoo jirtu; gara biraatiin ammoo lagoonni fi harooleen ishii summii dhaan badaa jiru. Rakkooleen keenya lakkaawwamanii kan dhumanii miti.
Egaa, kan qabsaa’aa dha ofiin jedhu fi jaarmayoonni bilisa baasota ofiin jedhan hunduu dafanii uummata keenya fi biyya keenya rakkoolee kana keessaa baasuu dhaaf dirqama qabu. Isaan qofaa otuu hin taane ilmaan Oromoo hunduu rakkoole kana keessaa ba’uu dhaaf ykn wal baasuu dhaaf tumsa walii ta’uun dirqama fi ittigaafatama lammummaa ti. Tokkummaa dhugaa ijaaruu dhaaf ykn tokkoomuu dhaaf rakkooleen kanaa olitti kaase kun sababa guddaa ta’uu qabu. Kanatu tokkummaa dirqamaa dhalcha ykn fida jechuu dha. Dirqama kana ammoo hunduu hubatanii tokkummaa humna cimaa fi abdachiisaa fiduu danda’u tokko ijaaruu dha. Kanaaf ammoo yeroon kennamuu hin qabu. Yoo kan yeroon kennamuuf ta’e; yoo dafe hin ijaaramin, furmaanni waliin hin argamin, badiin biyya fi saba keenyaa kan nu yaadnu caalaa dafee ta’uu danda’a; kuni hubatamuu qaba.
Akkan marsaalee gara garaarratti barruulee adda addaa dubbisetti, namoonni tokko tokko tokkummaa qabsaa’ota fi jaarmayoota Oromoo gaafii keessa waan galchan fakkaata. Kuni ammoo akka yaada fi ilaalcha namoonni adda addaa qabanitti. Yaadni fi ilaalchi ammaoo kan dhuunfaa ti. Tokkummaan qabsaa’ota fi jaarmayootaa “dynamics” yoo hin qabaanne bu’aa hin fidu warri jedhus jiru. Akka yaada kiyyaatti kun dhugaa ta’uu danda’a. Akkuman kanaa olitti ibse, tokkummaa fe’ii qofaarratti ijaarame, kann dirqama hin dursine yoo ta’e, kun jijjiirama fi bu’aa tokko illee fiduu hin danda’u; waan humna cimaa fi abdachiisaa hin dhalchineefi. Tokkummaa dhugaa kan dirqamaa fi kaayyoo tokkoof ijaaramu yoo ta’e garuu, kun humna cimaa fi abdachiisaa, kan waabii ta’u, waan fiduuf, kanarraa “dynamics” akka dhufu mamiin waan jiru natti hin fakkaatu.
Karaa biraatiin ammaoo, haalli addunyaan har’a keessa jirtu, qabsoo bilisummaa fi walabummaatiif akka namatti hin tolle kanuma beekamuu dha. Haalli addunyaan bar-kurnee lama (waggoota diigdama) dura keessa turte fi har’a keessa jirtu tokkoo miti. Kuni abbaa fe’eefuu ifaa dha jedheen yaada. Kanaaf, haala addunaa wajjin walitti qabanii yoo ilaalan qabsoon bilisummaa Oromoo kunis ulfaataa ta’uu danda’a. Qabsoon bilisummaa saba tokkoo yoomiyyuu salphaa ta’ees hin beeku. Yoo hunduu dirqama ofii beekanii, dhugaa dhaan wajjin (waliin) hojjechuu dhaaf, tokkummaa dhugaa cimaa waliin ijaaran, kun humna cimaa waan uumuuf, humni kuni ammoo dafee injifannoo fiduu danda’a. Addunyaa kana keessatti, yoo laafaa ta’an, yoo humna dhaban, kufanii hafuu dha; kan ol nama qabu ykn kaasu hin jiru. Yoo ciman garuu hunduu nama duuba ykn bira dhaabbatu. Qabsoo bilisummaa uummata ykn saba tokkoo keessatti haalli namatti tolu hin argamu. Qabsoo hadhaawaatu injifannoo fida. Bilisummaan kadhaa dhaan hin argamu. Wargeegama guddaa barbaachisa; kana kaffaluunis hin oolu.
Dhaabileen siyaasaa Oromoo kan walaba ta’anii biyya keessatti socha’aa jiran fakkeenyaaf kan akka OFC fi jaarmayoonni bilisa baasonni keenya kan biyya alaa jiran ilaalcha adda addaa fi kaayyoo galii booddee gara garaa qabaatan illee, kaayyoon waliin qaban tokko “bilisummaa” uummata Oromoo ti. Walabummaan Oromiyaa kaayyoo bilisa baasota fi hawwii Oromoo hundaa ta’u illee, bilisummaan uummata keenyaa galii hatattamaa ta’uu qaba. Uummanni kenya qawwee diinaatiin humnaan ukkaamamee akka hin dubbanne fi hin sochoone waan godhameef; humni isa ittisus isa bira waan hin jirreef, dararama guddaa keessa jira. Kanaaf, dafee bilisoomuu barbaada, dafee bilisoomuu qabas. Kanaaf haal-dureen hin jiru; gara Oromootiinis ta’ee gara alagaa fi diinaatiin jechuu kooti. Bilisummaan uummata keenyaa akka dafee dhufu ammoo, dhaabilees ta’ee jaarmayoonni kanaaf dhaabbatan ykn qabsaa’an karaa walitti cufuu, waliin mormuu fi wal dadhabsiisuu dhiisanii wajjin hojjechuu, wal gargaaruu fi tumsa walii ta’uu qabu. Kuni ammoo dirqama hundaa ti.
Jaarmayoonni bilisa baasonni keenya, ULFOs haa ta’u ABO garee sadeen, kaayoon isaanii kan walii tokko – bilisummaa fi walabummaa – akka ta’en yaada, amanas. Yoo kana ta’e ammoo, kaayyoon isaanii inni guddaan tokko’uma jechuu dha. Dirqamni isaaniis kana’uma galii dhaan ga’uuf jedheen amana. Egaa, kana hundaa otuu waliin qabanuu wanti akka hin tokkoomne ykn tokkummaa dhugaa hunda hammataa tokko akka hin ijaarre isaan godhu waan jiru natti hin fakkaatu. Kan kanarraa hafe, sababni biraa yoo jiraate illee dhimma dhuunfaa qofaa dha jedheen yaada. Yeroon ammaa garuu kan dhimma fi bu’aa dhuunfaatiif yaadanii miti; kan saba ofiitiif, uummata irraa dhalataniif yaadanii dha. Kanaaf, uummanni keenya kan qabsaa’ota fi jaarmayoota isaarraa barbaadu “tokkummaa dirqamaa, tokkummaa dhugaa, kan kaayyoo tokkorratti hundeeffame” dha. Kun dafee ijaaramuu qaba. Kanaan malee” dynamics” hin dhalatu, injifannoonis hin argamu.
Galatoomaa
Abdii Boruu: aboruu@gmail.com


text:
Rakkoo Uummataa Sadarkaa Yaadaa Qofatti Dubbatanii Darbuun Furmaataf Nageenya Biyyatti Kan Eegsisu Miti
Qeerroo Bilisummaa Oromoo
Caamsaa 16,2018
Finfinnee Oromiyaa
Saamichaan akkasuma sarbaminsa mirga uumaamaan qabnuuf Heeraaf seerri biyyattii mirgoota nuuf kennu molqamuun akka lammii lammaaffatti biyya impaayera Xoophiyaa keessa jiraachaa waggoota hedduu dabarsine. Sarbaminsa mirgoota uumamaaf heeraaf seera biyyattiin arganne deeffachuuf qabsoon Qeerroo Bilisummaa Oromoo ABO dhaan durfamee biyyattii keessatti uummata isaa of duuka hiriirsee gochaa tureen, falmaa abbaa biyyummaatti dabaluun falma mirga namoomaaf wareegamni qaaliin kaffalame.
Wareegama nuti Qeerroon Bilisummaa baroota dheeraaf kafalleen yeroo ammaa qaama gamaa gamanaa bu’aa siyaasaaf jecha akka injifannoo mataa isaa fakkeessee itti dhimma bahuuf olii gadi kaatu argaas dhagahaas jirra. Waggoota darban keessa haalleen akkasii osoo arguu tokkummaa Oromoof jecha Qeerroon Bilisummaa hanga sararaa diimaa bira gahamutti usee irra darbaa ture. Haata’uutii haalli yeroo ammaa ummanni keenya keessa jiru kan durii irra hammaataa fi saamichii fi cunqursaan bifa haaraa fi tooftaa jijjirrateen diriiraa jira.
Wayyaaneen ummata Oromoo saamuu irratti baroota dheeraa umurii dabarsan har’as dhaalota ilmaan isaanii kan duubaan guddifatan hedduutti dabarsanii kennaa jiru. Oromoof muudama, Habashaaf aangoo fi diinagdee jecha jedhuun caasaa isaanii dhoksaa guddoo diriirfatanii jiru. Ummanni keenya qaroominaan argu mudama siyaasaan goyyomfamu boodaan eenyutu jira isa jedhu dabarsee arguun qabeenya saamame fi aangoo bifa hundaa qabaachuu isaan irratti xiyyeefatee jira. Goyyomsaan muudama aangoo baroota 130 ol gabrummaan dabarsine keessattuu faayidaa akka hin arganne Oromoon tolchee beeka. Dhalooti ammaas seenaa irraa barachuun dirqii ta’a.
Gama biroon Ilmaan Oromoo mooraa barnootaatti akkasuma magaalaa jiraatuu keessatti waan Oromoo ta’e qofaaf ija lammii lammaaffaan ilalaamuun gidiraan jallataan qaama mootummaan nurra gahaa jira. Qaamonni mootummaa gaaraa hanga godaatti uummatarratti/Oromoo irratti kan bobbaa’anii hojjetan, waraqaa eenyummeessaallee nu baasuuf kan fedhi hinqabne akka lammii biyyichaa taane hanga nurraa molqanii as miti lamummaan keessan jedhanitti jibbinsi saba Oromoof ilmasaa irra gahaa jira. Rakkoowaan uummata Oromoo haala gadiin ilaaluu dandeenya.
- Qore Bulaan maal keessa jira.
Rakkoowaan olii Kana cinatti daballiin gibiraa waggaa waggaatti Qote bultoota Oromoo irra gahaa jira. Doorsisni lafti kan Mootummaati hojjettan hojjechuu dadhabdan abbaa qabeenyaa biyyattii misoomsuu danda’uuf laatama jedhuun Qote bultoonni dararamaa jiru. Lafti akka harka Qote bulaa hinjirre waltajjiwwan hedduurratti himuun doorsisa jabaan uummata baadiyyaa goolaa jiran. Dabalataan lafti hektaarri tokko Baaleetti qamadii kuntaala 100 baha, wallaggattis hanganuma bahuu qaba. Kana galchaa hinjirtu taanan qotuu waan hindandeenyeef abbaa qabeenyaa misoomsuuf laatamee abbaa qabeenyaa jalatti hojjettu jechuun waggoota 4 as doorsisa ture ammallee cimee itti fufee jira. Lafti qote bultootaa safaramaas jira, safarrii sanaan ammoo laftikee baay’edha hoji dhabaadhaaf laanna jechuun uummata walitti diruun wal dhabsiisuu irratti hojjetamaa jira. Kanaaf dhaadannoo “Lafa keenya irratti lafee goota Oromootu cabe, saanichi lafaa ha dhaabbatu” jedhun sagalee dhageessisuu itti fufna.
- Uummanni Oromoo naannoo magaalaalee jiraan haala akkamii keessa jiru
Gaaffii waggoota dheeraa gagaatamaa tureen maqaa Liiziif plaanii magaalaa jechuun uummata Oromoo Qote bultoota naannoo magaalaa lafarraa kaasuun akkuma turetti itti fufee jira. Uummanni keenya kaasaa gahaan alatti, waan sababa hinbeekamneen lafasaarraa buqqaa’aa jira. Gaaffii maaf laftikoo narraa fuudhamaa yoo kaase, “lafti kan Mootummaati!” Jechuun yakkamee hidhama. Halaa kanaan ammallee magaalaan Finfinnee daangaa mataasaa utuu hingodhatin saamichaan gidiraan jallataan uummatarra gahaa jira. Kondominiyeemiin dinagdee Tigirootaaf ijaraamu bal’atee ijaaramaa jira. Kondominiyemii Mootummaan ijaaree uummata Tigiree ta’e qofaaf laatamee isaan kireessanii dinagdee isaanii guddifachuurratti argamu. Qote bultoonni lafasaaniirraa buqqaa’an simmintoo baatanii jiraachuuf dirqaman. Gochoonni akkanaa magaalaa Finfinnee qofa utuu hintaane, bakkoota hedduutti raawwatamaa jira. Kanaaf dhaadannoo “lafa keenyarraa nu buqqaasuun raawwatee dhaabbachuu qaba!” Jechuun gaaffiin Qeerroo Bilisummaa Oromoo itti fufa.
- Daldalaan Oromoo maal keessa jira.
Daldaltoonni Oromoo haala hedduu rakkisaa keessa jiru. Daldaltoota Oromoo qofaaf project “Baatii” jedhu kan qophaa’e ba’e maqaa baatiin Oromoo irratti xiyyeeffatamee maallaqa hedduun saamicha irraan gahuun itti fufe. Haala kanaan abbootiin qabeenyaa Oromoo gamoo tokko ijaarraan dabalanii ijaaruu hindanda’an. Sababaan yoo xinnaate ilma Oromoo gamoo tokko qaburratti baatii miliyoona tokkoof walakkaa (1.5) gaafatani dinagdeen sammuu keessa nu rukutuun itti fufe. Haala kana damdamachuu kan hindamdeenye, ilmaan Oromoo hedduun gamoo ijaaranii kireeffatoota kaabaaf laatanii taa’uuf dirqamani. Gochoonni kun magaalota Oromiyaa kanneen akka Finfinnee, Naqamtee, Jimmaa, Awwaday, Shaashamannee, Bushooftuu fiagaalota Oromiyaa bakkoota hedduutti raawwatamaa jiru. Kanaaf “Dimagdee keenya ugguruun haa dhaabbatu!” Dhaadannoo Jedhuun Qeerroo Bilisummaa Oromoo gaaffii haqaa uumnatasaaf gaafachuu itti fufa.
- Uummanni Oromoo naannoo Waarahaa jiru rakkoo akkamiif saaxilame.
Maqaa “guddinaaf traanfoormeshinii” jechuun abbootii qabeenyaa biyyattii guddisan alaa isinii fidne jechuun Chaayinaaf fi Hindii danoomaan akka waarshaa biyya Oromiyaa keessa dhaabbatuuf maallaqa guddaan lafa uummataa gurgiruun qaamonni aantummaa biyya isanii hinqabne OPDO waliin ta’uun maallaqa guddaatti lafa uummataa gurguran. Gurgurttaa lafa Uummataa kanaaf Qeerroo Bilisummaa Oromoo gaaffi jajjabaa gaafataa tureera. Hanga ammaa deebiin argame jiraachuurra ittuu lafa abbootii qabeenyaa qabachiisuuf akka jiran uummatatti himuun yaaddoof uummata baadiyyaaf magaalaa uummata Oromoo galchan.
Badiiwaan uummata Oromoo naannoo Waarshaa irra gahaa jiran, faalama qilleensaaf faalama bishaaniin biyyattii baddee hanga golgolooftutti gahaa jirti. Dabalataan maallaqa qaamota aanaaf laachuun halagoonni biyya keenya keessa warshaa qaban akka barbaadan qabeenyaa uumamaa bosona ciranii balleessuu cinatti lafarraa uummata dhiibanii “mootummaatu nuu ayyame!” Jechuun rakkinaaf gadadoof nu saaxiluu itti fufan. Rakkoowaan albuudni MEDROC qs dhoksaan yakkoonni raawwatamaa jiran hedduudha. Rakkoowaan waarshaan Sukkaaraa Waamaa, Dhidheessaa, Warshaa Shukkaaraa Fincaa’aa uummatarraan geessisaa jiran, lageewwaan goksuuf bishaan lafarraa ciranii bineensota bosonaa godaansaaf saaxilaa jiru. Waarshaan Bishaan Amboollee rakkoowaan guddaa uummatarratti fidaa jira. Kanaaf waarshaan uummata Oromoo faayidaa hinkennine ittuu miidhaaf uummata keenya keessa jiran hatatamaan hanga hojii isaanii dhaabanitti dhaadannoo “Daguuggaa sanyii karaa waarshaa nutti dhufu nurraa dhaabbachuu qaba!” Jedhu cimee itti fufa.
- Barataan Oromoo rakkoo akkamii keessa jira?
Barataan Oromoo waggoota Oromoo waggoota dheeraaf akka lammii biraatti ilaalamuun baratee ogummaasaan akka hinojjenne ugguramaa ture. Haalli kun itti fufuun barataan Oromoo mooraa Yuunibarsiitii irraa eebbifamee ba’u biyyattii bulchuuf jijjiirama uummataasaaf aantummaa biyyasaa kan qabu hojii dhabaa ta’uun xiinsammuusaa irratti hojiin hojjatamu itti fufe. Barattoonni bara darbe eebbifaman guutummaatti hoji dhabaa ta’anii qe’ee jiru. Kanneen isaaniin fura eebbifamanis maqaa Miseensa Mootummaa miti jedhuun yakkananii ogummaa isaaniin uummata gaggeessuu dadhabanii jiru. Kanaaf dhaadannoo “barataan Oromoo humna jijjiirama biyya Oromiyaa waan ta’eef barataa Oromoo jibbuun, ajjeesuun ha dhaabbatu!” Jedhuun gaaffii karaa nagaa Qeerroo Bilisummaa Oromoo gaafatu itti fufa.
- Hojjetoota Mootummaa Oromoo bsoon
Hojjetaan mootummaa ogummaa isaan uummata tajaajiluuf dirqama qaba. Keessattuu Barsiisaaf hojjetoonni buufata fayyaa biyyattiif utubaa ta’uun kan tajaajilan lubbu baratoota uummanni abdatudha. Isaan kana irratti kaabinoota Mootummaan dirqama Miseensa keenya ta’aa jechuun dararuu, yoo miseensa ta’an ammoo kan miseensummaa, kan ambuulaansii, kan Gibiraa, fikkf dhaan miindaa uummataa saamuun cimee itti fufe. Kana maqsuuf Qeerroo Bilisummaa Oromoo dhaadannoo “mirgi hojjetoota Oromoo ha kabajamu!” Jechuun gaaffii gaafatu itti fufe.
Maayirratti rakkoo uummataa sadarkaa afaanii qofatti dubbatanii bira darbuun furmaataaf nageenya biyyatti kan eegsisu miti. Kanaaf rakkiin sabaaf gaaffiin uummataa haqa ta’uu erga amananii gaaffii sabaa deebisuun dirqama. Qabsoon itti jirru furmaata barbaaduuf qaamni mootummaadha ogiin jedhu hanga jechaatti malee gochaan waan fire hinqabu. Kanaaf qabsoon uummataa jabaatee Qeerroo Bilisummaa Oromoo waliin itti fufuun uummata Oromoo qaanii waggaa dheeraaf gaddaaf gadadoo keessa baasuuf nii hojjenna
Qeerroo Bilisummaa Oromoo
Caamsaa 16,2018
Finfinnee Oromiyaa