c: text/html

text:
Dhabbatni misoomaa sadarkaa addunyaa (USAID), Yunivarsiitii Joon Hoopkiins wajjin ta’uudhan Projectin dhukkuba Echaayivii (HIV) irratti odeeffannoo fi tajaajiila addaa addaa kennu hogganaa ture, guyyaa harraa karaa Ministirri Eegumsa Fayyaatin mootummaa Itoophiyaatti dabarse.
Itoophiyaatti Daayireektariin ergama USAID, Beenzi Weeler, giddu galli odeeffaannoo fi gorsaa kun oggaa lamaan darbee hojjachaa haa turu malee, Ameerikaan oggoota 14 darbaniif tataaffi Echaayivii balleessuu dha godhamaa turee irratti Itoophiyaa wajjin hojachaa turuu shii ibse.
Tajaajila gidu-galli kun kennu keessa tokko, kutaa ‘hotline’ jedhamu han namoonni odeeffanoo fi gargaarsa waayee dhukuba HIV irratti barbaadan bilbilanii itti gafatani. Kutaan kun ji’atti gara nama kuma 300 irraa itti bilbilama.
Tajajilli akkanaa kun bu’aan isaa guddaa wan ta’eef hojiinsaa akkuma itti fufu qabus daayreekariin USAID yadachiisera
Sirna furaa wal-harkaa fudhuu iraati han argame ministir di’eetaan Ministirii Eegumsa Fayyaa Itoophiyaa, obbo Kabadaa Warquu kara isaatiin, jojiin giduu galli kun hojjachaa ture akka haala addan hincineen hooggansa mootummaa jalatti itti fufu ibseera.
Gara funduraattis USAID hoojiiwwan eegumsa fayyaratti xiyyeeffatan deegaruu akka itti fufu himameera.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Ameerikaan “Mootummaan Miyaanmaar Muslimoota Rohingiyaa Irratti Duguuggaa sanyii raawwataa jira” jechuun labsite.
Mootummaan Ameerikaa ibsa Roobii kaleessaa baase kanaan , dararaan Muslimoota Rohiingiyaa irratti adeemsifamaa jiru duguuggaa sanyii akka ta’e labsuun, qondaaltota waraanaa badii kana keessaa harka qaban irratti tarkaanfii kan fudhatu tahuu akeekkachiise.
Ministeerri haajaa alaa Ameerikaa Riiks Tiilarsan akka jedhetti, “mootummaan Ameerikaa ragaalee argate hundaa ofegannoo cimaan eega qoratee booda, dararaan waraana Miyanmaari fi hidhattoota Budhaatiin Muslimoota Rohingiyaa irratti geggeeffamaa jiru, duguuggaa sanyii kan ofkeessatti hammate tahuu mirkanaayee jira” jechuun ibse.
Mr Tiilarsan ibsa isaa kanaan akka jedhetti, ogeeyyiin idil addunyaa dararaa Muslimoota Rohingiyaa irratti raawwatame akka qorataniif, Mootummaan Miyanmaar akka hayyamu Ameerikaan kan gaafatte tahuu ibsuudhaan, dabalatanis Yunaayitid Isteet hoggantoota waraana Miyanmaar irratti qoqqobbi kayuudhaaf kan qorataa jirtu tahuu ibse. Haata’u malee mootummaa Miyaanmaar guutuu irra qooqqobbii kayuuf karoora kan hinqabne tahuu ibse.
Dhaabbileen mirga namoomaa labsii Ameerikaa kana ilaalchisee, “Mootummaan Ameerikaa caldheensa yeroo dheeraa booda labsi kana basuun sirrii tahus, ammas tarkaanfii cimaa fudhachuu qaba” jechaa jiru.
Muslimoonni Rohingiya 600,000 ol tahan dararaa waraana Miyanmaar jalaa qeyee isaanii irraa buqqa’anii Baangilaadiish keessa kan qubatan yoo tahu, namoonni kuma hedduun lakkaawaman ammoo kan ajjeeffaman tahuu gabaasni mootummoota gamtoomanii ni mul’isa.


text:
Haqiiqaa (Dhugaa) Jireenya Addunyaa-Kutaa 1
Tafsiira (Ibsa) suuratu Al-Hadiid hanga kutaa 6 ilaalle jirra. Kutaa 7ffaa keessatti maalummaa jireenya addunyaa ni ilaalla. Jireenyi addunyaa namoonni dheebotanii fi irratti wal fixaniif tuni maalidhaa? Haqiiqaan (dhugaan keessa) ishii akkamii? Namni sirritti keessaa fi dhuma jireenya addunyaa yoo beekin gubbaa ilaalun ni gowwooma. Amma tafsiira suuratu Al-Hadiida kutaa torbaffaa itti fufnu.
“Jireenyi addunyaa tapha, lahw, faaya, jidduu keessanitti dhaadannoo, qabeenyaa fi ilmaan baay’ifachuu qofa akka taate beekaa. Fakkeenyi [ishii] akka bokkaa biqilaan isaa kuffaara dinqisiisee ergasii gogee daalacha’aa ta’e argitu, ergasii caccabaa ta’uuti. Aakhiratti adabbii cimaa fi Rabbiin irraa araaramaa fi jaalalatu jira. Jireenyi addunyaa mataa’u [nama] gowwoomsitu malee waan biraati miti.” Suuratu Al-Hadiid 57:20
Asitti “kuffaar” jechuun qotee bultoota ykn namoota midhaan facaasaniidha. Hiikni biraa “Kuffaar”-namoota Rabbitti hin amanneedha. Mataa’u jechuun wanta yeroo gabaabaf itti fayyadamanii ergasii dhumatuu fi baduudha.
Keeyyata tana keessatti Rabbiin subhaanahu wa ta’aalaa wantoota addunyaa tana keessatti nama gowwoomsan ramaddii gurguddaa shan jalatti walitti qabuun ni ibse. Isaanis: Tapha, lahw (bashannana), faaya, wal-jidduutti dhaadachuu, qabeenyaa fi ijoollee baay’ifachuudha.
Addunyaa keessatti ramaddi gurguddaa kanaan ala ramaddin biraa namoonni ittiin wal dorgaman jiraa? Dhugumatti, faaydan addunyaa namoonni umrii fi humna ofii itti fixan tapha, bashannana, faaya, dhaadannoo, qabeenyaa fi ijoollee baay’ifachuu bira hin darbu.
Fakkeenya armaan oli aayah keessatti kenname sirritti hubachuuf mee bakka lamatti haa qoonnu. Tokkoffaa- wantoota shanan armaan olii, 2ffaa- ilma namaa
Wantoota shanan kanniin manasxirii nama gowwoomsun osoo hin ta’in manasxirii dhugaatiin yoo ilaalle, fakkeenyi isaanii akka biqilaa roobni itti roobee biqileeti. Dhugumatti jireenyi addunyaa jalqaba irratti biqilaa waqtii gannaa lafaa ol biqiluutin wal fakkaatti. Ergasii biqilaan kuni yeroo birraan bari’u miidhaginni isaa qotee bulee dinqisiisa. Haaluma kanaan, jireenya addunyaa yommuu garmalee miidhagdu kaafiraa fi nama iimaanni isaa dadhabaa ta’e dinqisiifti. Ergasii ji’oota birraa gara dhumaatti biqilaa ykn midhaan kanarraa magariisni deemun gogee daalachaa’a. Gogee dalachaa’un kuni oomishaaf guutuu ta’uu agarsiisa. Jireenyi addunyaas haaluma kanaan guuttamti. Ergasii biqilaan kuni gogee erga daalachaa’e booda lafarratti caccaba. Magariisni duraan nama dinqisiisu homaa hin hafu. Haftee malee homtu hin mul’atu. Jireenyi addunyaas haaluma kanaani. Dhumti ishii caccabuu fi baduudha.
Wantoota shanan kanniin keessaa akka fakkeenyaatti “faaya” haa fudhannu. Faaya jechuun wanta miidhagaa nama hawwatuudha. Fkn, manni wantoota adda addaatin ni faayama. Jalqaba manni ni ijaarrama. Ergasii yommuu faayamee xumuramu, akkuma midhaan magariisaa nama dinqisiisa. San booda akkuma midhaan gogee daalachaa’u manni kunis dulloomee fokkata. Akkuma midhaan erga gogee booda caccabu, manni kunis takkaa dulloomee kufa, takkaa immoo balaan itti bu’un caccabe daaraa ta’a. Kunoo jireenyi addunyaa namni ittiin of tuuluu fi akka guddaatti ilaalu kana fakkaatti. Telefoona harka qabdu, konkolaataa si dharraasisu, gamoo si hawwiisisuu fi meeshaalee addunyaa biroo fakkeenya kanaan wal bira qabi. Hundi isaanitu fakkeenya kanaan kan walitti galan ta’e argita. “Jireenyi addunyaa mataa’u [nama] gowwoomsitu malee waan biraati miti.” (Mataa’u jechuun wanta yeroo murtaa’ef itti fayyadamanii ergasii baduudha. Kan akka meeshaa, nyaata, dhugaati, uffata, qabeenya fi kkf.) Namni dhuma jireenya addunyaa hin hubanne, wanta jalqaba irratti arguun gowwoomun qananii turaa Aakhiratti argatu dhaba.
Gara jireenya ilma namaatti yoo dhufne immoo, namni jalqaba yommuu dhalatu, miidhagaa nama dinqisiisuu biqilaa lafaa ol biqiluun wal fakkaata. Akkuma biqilaan yeroo magariisa ta’ee firii buufachuu jalqabu nama dinqisiisu, mucaan kunis yeroo daa’imummaa, ijoollummaa fi dargaggummaa isaatti nama dinqisiisa. Biqilaan firii baadhachuun goguu fi daalachaa’u jalqaba. Haaluma kanaan namni kunis guddate gara jaarsummaatti dhiyaata. Fuulli, amalli fi haalli isaa jijjiramu jalqaba. Midhaan erga gogee fi daalachaa’e booda caccabee citaa ta’a. Namni kunis umrii jaarsummaa keessa seenun dadhabaa, humna kan hin qabne, socho’uun kan itti ulfaatu ta’a. Hanga siree irraa hin sochoone gaha. Jireenyi namaa addunyaa keessatti kunoo akkana. Kana booda maaltu jira ree? Kana booda duuti ni dhufti. Du’anii achiin hafuun waan hin jirreef, qorannoo fi jazaan Guyyaa Qiyaamaa ni dhufa. Kanaafi ni jedha: “Aakhiratti adabbii cimaa fi Rabbiin irraa araaramaa fi jaalalatu jira.”
Aayah keessatti bakka zurraa’a jedhu jechi kuffaar jedhu ni filatame. Kuffaar jechuun namoota Rabbiitti, Guyyaa Qiyaamaa fi hundeewwan iimaanaa hafanitti hin amanneedha. Ammas, hiikni biraa kuffaara- namoota midhaan facaasaniidha. Zurraa’a jechuunis namoota midhaan facaasaniidha. Garuu bakka “zurraa’a” jedhu jechi “kuffaar” kan filatameef, addunyaa tanaan guutumaan guututti kan goowwoomu kuffaara (namoota Rabbii fi Guyyaa Qiyaamaatti hin amannee) ta’uu agarsiisufi. Sababni isaas, Aakhiratti waan hin amnneef qananiin guddaan addunyaa caalu isaan abdatan hin jiru. Kanaafu, sadarkaa jalqabaa irratti fakkeenyi kuni isaanitti kan qajeeludha.
Mee amma wantoota shanan armaan olii nama gowwoomsu bal’inaan haa ibsinu:
1-La’ab (tapha)- kuni hojii jabaa fi cimaa hin taaneedha. Taphni hojii daa’immanii fi ijoollee keessatti ni baay’ata. Marsaan ijoollummaa marsaa taphaati. Namoonni biroos garaagarummaa umrii fi sammuu irratti hundaa’e tapha ni taphatu. Marsaa taphaatiin alatti tapha keessa daangaa darbuun dadhabinnaa fi gadi aantummaa sammuu agarsiisa. Haala namootaa keessatti taphni ni baay’ata.[1] Fakkeenyaaf, xiyyaan darbachuu, bishaan daaku fi keessatti taphachuu.
2-Lahw– ifaajee fi gadda irraa kan ka’e dhiphinnaa fi hifannaa nama keessatti uumame oofuuf dubbis ta’e hojii namni nafsee ofii ittiin bashannansiisudha. Fakkeenyaaf, kaartaa fakkii ofirraa qabu taphachuu, mobaayili irratti geemi taphachuu fi kkf. Ingiliffaan, “Diversion” Amaariffaan “ዛዛታ” jechuun hiikan. Afaan Oromootiin jechi itti dhiyaatu, “Bashannana”
Hayyoonni Afaan Arabiffaa jecha lahw jedhu taphaan hiiku. Garuu hundee jecha lahw jedhu yoo qoranne, hiika wanta tokko irraa wanta biraatiin ko’oomu akka ta’e ni arganna.[2] Lahw hiika hojii jabaa tokko irraa garagaluun wanta biraatiin of ko’oomsu qaba. Akkana ni jedhama: lahaa anhu-wanta tokko irraa garagalee, lahaa bi shay’in- wanta tokkoon of ko’oomse. Imaamu ibn Al-Qayyim, “Taphni qaamaf, lahw immoo qalbiif ta’a” jedha. Kanaafi, isaan lamaan bakka tokkotti Qur’aana keessatti ni dhufu.[3] Namni osoo hojii tokko hojjatu qalbiin isaa wanta biraa waliin tan ko’oomtu ta’uu dandeessi. Fakkeenyaf, qaaman salaata ni salaata. Garuu qalbiin isaa addunyaa waliin ko’oomti.
Hojiin namoonni addunyaa keessatti hojjatan baay’een isaa kaayyoo Rabbiin gammachiisuu fi bu’aa guddaa Aakhiratti isaaniif buusu keessa waan hin jirreef taphaa fi bashannana (lahw) malee homaayyu miti. Hojiin isaanii kuni wanta baay’ee guddaa irraa wanta baay’ee xiqqaa fi gatii hin qabneen waan isaan ko’oomseef gatiin isaa hin dabalu.
Namoota meeqatu taphaa fi bashannaan gowwoomun kuusaa Aakhirah dhabu. Warra cimanii hojjatan ta’uun addunyaa keessatti hojii gaarii facaafachuun zalaalamiif turaa fi hanga Guyyaa Qiyaamaa isaaniif kan guddatu gochuu ni danda’u turan.
Osoo qotee bulaan yeroo qonnaa fi facaasaa taphate, bashannanee fi wanta facaasaa isaa keessatti isa hin fayyanneen ko’oome, waqtiin oomishaa yommuu dhufu, namni kuni namoota bu’aa buufatan waliin callaa (oomisha) isaa haamachu ni danda’a jettee ni yaaddaa? Yommuu warri waqtii qonnaa fi facaasaa sirritti hojjataa turan, waqtii oomishaa oomisha isaanii haammatan, namni kuni immoo gaabbi fi kasaaraa haammata. Namoota bu’aa buufatan gootaraa fi mana isaanii waan gaarii fi soorataan kan guutan ta’ee arga. Qalbii fi nafseen isaa immoo gaabbii fi laalaan guuttamti. (Guyyaa Qiyaamas haalli akkanuma. Namoonni har’a addunyaa keessatti Rabbiif ajajamu dhiisanii wanta biraatin of ko’oomsanii fi taphatan, yommuu warri Rabbiif ajajamaa turan bu’aa guddaa buufatanii qanani’an, isaan immoo gaabbin, laalaa fi kasaaraadhaan gubatu.)
Taphaa fi bashannani Rabbiin faallessuu keessatti yoo ta’e immoo waan gaarii dhabuu qofa osoo hin ta’in Guyyaa Qiyaamaa balaa fi adabbii guddaa namatti fida. Faallaa kanaa, hojiin faayda guddaa qabu, Guyyaa Qiyaamaa bu’aa guddaa buusu amaloota lama qaba:
1ffaa-Guyyaa Murtii mu’minni (namni amane) hojii kanaan mindaa guddaa argata.
2ffaa-Qaroominni fi misoomni addunyaa kheeyri malee sharriin keessa hin jirre hojii gaarii kana irraa argamuu.
Haala kanaan hojiin Muslimootaa barnoota Islaamaa hordofan hojii namoota biroo irraa adda baafama. Ogummaa ol’aanan addunyaa fi Aakhira walitti fidu danda’u.[4] Muslimoonni seenaa keessatti Aakhiraf hojjachuu waliin qaroominna guddaas hojjatanii jiru.
Kaafironni immoo Aakhiratti waan hin amanneef hojiin isaanii tapha malee homaayyu miti. Mee “Tapha” sirritti itti xinxalli. Namoonni wanta tokko taphatan, wanta san hanga taphatan taphatanii ergasii ni dhiisu. Yeroo muraasaaf erga of bashannansisanii booda hojii taphaa san dhiisanii deemu. Taphni bu’aa guddaa fi itti fufaa ta’ee isaaniif hin buusu. Amma mee ilaali, “Yeroo taphaa” umrii kaafironni addunyaa keessa jiraataniin wal bira qabi. “Tapha” immoo hojii kaafironni hojjataniin wal bira qabi. Kaafironni hojii gaariis badaas ni hojjatu. Ergasii yeroon isaanii yoo dhufe ni du’u. Guyyaa Qiyaamaa hojii isaanii irraa bu’aa gaarii ni argatuu? Gonkumaa hin argatan. Kasaaraadha. Akkuma namoonni waa taphatan, bu’aa tokko malee hojii taphaa of duubatti gatanii biraa deeman, kaafironnis hojii isaanii of duubatti gatu. Hojiin isaanii bu’aa itti fufaa isaaniif hin buusu. Kanaafu, nama Aakhiratti hin amanneef jireenyi addunyaa taphaa fi bashannana qofa. Nama Aakhiratti amanuuf immoo iddoo hojii gaarii itti hojjate gammachuu fi qananii abadii itti argatuudha. Rabbiin subhaanahu wa ta’aalaa ni jedha:
“Jireenyi addunyaa taphaa fi bashannana malee waan biraati miti. Dhugumatti warra [Rabbiin] sodaataniif ganda Aakhiraatu caala. Sila hin hubattanii?” Suuratu Al-An’aam 6:32
Wanti asitti hubatamu qabu wanti Rabbiin subhaanahu wa ta’aalaa addunyaa keessatti uume taphaa miti. Hojiin Rabbii tapha irraa kan fagaatedha. Garuu wanti namoonni baay’een jireenya addunyaa keessatti hojjatan taphaa fi bashannana. Kanaafu, jireenya addunyaa isaanii taphaa fi bashannana jenne ibsuu dandeenya. Hojiin isaan hojjatan bu’aa itti fufaa zalaalamiif turu waan hin qabneef jireenyi addunyaa isaanii taphaa fi bashannana. Gandi Aakhirah immoo yeroo hundaa turtuu fi qananiin tan guuttamte waan taateef jireenya addunyaa caalti.
Itti fufa…
Kitaabban wabii:
[1] Tahriir wa tanwiir-27/401-402
[2] Al-Akhlaaqul Islaamiyyati-2/541, Abdurahmaan Habanka Medaaniyy
[3] Bidaa’u tafsiir-3/354
[4] Al-Akhlaaqul Islaamiyyati-2/541-542


text:
Universitii Finfinnee keessatti, gumiin Aadaa fi Afaan Oromoo ykn (GAO)n eega hundeffame waggaa 5 ta’eera.Akeekii hundeffama gumii kanaa,guddina aadaa fi Afaan akkasumas Artii oromoo baratoota oromoo giddutti jajjabessuuf kana malees, baratonni kana keessatti qooda gama isaani akka ba'an gochuf akka ta'e, prezidaantii gumii kanaa Barataa Gololcha Baallii ibsee jira.
Torbanitti guyyaa tokko baratonni walaloolee, Asoosamaa fi wallelee aadaa dhiyessuun kan wal argan yoo ta'u, darbee darbees beektootaa fi keessummoota afeeruun, muxannoo aadaa qaban akka baratotaaf ibsan kan taasifamuu ta'u Barataa Goloolcha ibsee, wellistoota oromoo beekamoo Finfinnee keessaa afeeruun kan irratti hirmaatan ta'u hubachise.
Waggaa barnootaa jalqabaa fi xumura irratti qophii agarsiisa aadaa kan addaa akka qabaatan,dhuma waggaa irratti immo eebbifamtoota kan ta'an baratoota oromoof guyyaa eebbaa addaatti qophessun,kitaaba suuraa eebbifamtootaa qabatee ba'u gumiin kun ka maxxansisuu ta'u, prezidaantiin gumii kanaa Barataa Gololcha Baallii ibsee jira.
Hojii kana gaggeessuuf kan ooluu barataan oromoo mooraa univarsitii Finfinnee keessa jiru hundumtuu ji'a ji'aan qarshii lama lama kan buusuu ta'u, kunis barreefamoota ammaan dura qopha'anii jiran akka kitaabaatti maxxansisuu kan hin dandeesiifne ta'u kan ibsee barataa Gololcha, gara fuula duraatti marsaa internetti fi 'Face book' irratti hojii gumii kanaa baasuuf carraaqaa waan jiraniif,gargaarsi oromoota maraa kan fedhan ta'u dubbatan.
Universitii Finfinnee keessatti, gumiin Aadaa fi Afaan Oromoo
summary goes here
Universitii Finfinnee keessatti, gumiin Aadaa fi Afaan Oromoo ykn (GAO)n eega hundeffame waggaa 5 ta’eera.Akeekii hundeffama gumii kanaa,guddina aadaa fi Afaan akkasumas Artii oromoo baratoota oromoo giddutti jajjabessuuf kana malees, baratonni kana keessatti qooda gama isaani akka ba'an gochuf akka ta'e, prezidaantii gumii kanaa Barataa Gololcha Baallii ibsee jira.
Oduu
Tamsaasa Guyaadhaa Guyyaa
Tamsaasa Guyaadhaa Guyyaa
Kanaas caqasuu feeta ta'a
-
25-11-2022
Hoggantoonnii Marii Araaraa Tigraay Deeman
-
-
-
-
-


text:
Ganamee Yaa’ii: Dubartii Oromoo garbummaatti gurguramtee, og-barruu Oromoof bu’uura taate
Ganamee Yaa’ii: Dubartii Oromoo garbummaatti gurguramtee, og-barruu Oromoof bu’uura taate
Jarraa 18ffaa fi 19ffaa keessa lakkoofsi dhalattoonni Oromoo garbummaan biyyootii adda addatti gurguramanii hedduudha.
Isaan keessa tokko kan taatee fi eenyummaa ishee utuu hin dagatiin guddina afaani fi og-barruu Oromoo keessatti gummaacha bu’uuraa kan qabdu waa’ee shamarree tokkoo iyyafanneerra.
Ganamee Yaa’ii Shaseedaa Odaa maqaa dhaloota isheeti, Jarmanii keessatti garuu caalatti maqaa Pooliin Faatimaa jedhamuun beekamti.
Ganameen godina Jimmaa, bakka Gumaa jedhamutti jalqaba bara 1830’n keessa akka dhalatte hima, barsiisaan lammii Jarmanii seenaa jireenya ishee barreesse Liidarhoos jedhamu.
Daldala garbaa yeroo sana tureen, ijoolleen hedduun maatii isaanii jalaa hatamanii ykn ammoo waraana gosota jidduutti uumamuun fudhatamanii garbummaatti gurguramu ture jechuun barsiisaan afaanii fi og-barruu Obbo Tafarii Nigusee BBC’tti himaniiru.
Ganameenis maatii ishee jalaa daldaltoota garbaan hatamtee ta’uu akka malu hima.
Maddi: BBC News Afaan Oromoo https://bbc.in/3RmGHPg


text:
Kun Cirracha hadhooftuu biyya keennatti dhukkubsataa keessaa yaalii baqaqsanii yaaluun bahedha!
CIRRACHA HADHOOFTUU (CHOLELITHIASIS)
☆Mallattoon isaa maali?
Cirrachi hadhooftuu mallattoo qabaachuus qabaachuu dhiisuus ni mala.
Mallattoo qabaachuu malan keessaa muraasni:
• Dhukkubbii garaa gara olii walakkaarraan ykn gara mirgaarraa kaasee gara walakkeessa dugdaatti nama gubu.
• Dhukkubbiin kun yeroo baay’ee nyaata zayita qabu yoo nyaannu nutti hammaata.
• Gatiittii (saggoo) keenya gara mirgaarraan dhukkubbiin nutti dhaga’amuu ni mala.
• lollocaa fi haqqisa (ballaqqamsiisuu)
• Darbee darbees iji bifa keellootti jijjiiramuun argamuu ni mala akkasumas dhagna gubaanis jiraachuu ni danda’a. Mallattooleen kun lamaan heddumminaan xaxaa (complication) cirracha hadhooftuu waliin wal qabatu.
Dhukkubbiin kun yeroo jalqabutti sa’atii muraasaaf nurra turuu ni mala.
Akkamitti Ofirraa ittisuun danda’ama?
Carraa ittiin qabamuu keenyaa gad buusuun ni danda’ama.
1. Kuduraa fi muduraa baay’inaan soorachuu.
2. Ulfaatina qaamaa suuta suutaan hir’isuu (hanga 0.5 – 1 kg/torbanitti).
3. Nyaata irra utaaluu (nyaachuu dhiisuu)/’missing regular meal’ irraa of qusachuu.
4. Ulfaatina qaamaa fayyaalessa ta’e qabaachuu.
Yaaliin isaahoo?
• Mallattoo yoo hin qabaannee, yoo hammi (size) isaa 2.5cm gadi ta’e, xaxaa (complication) yoo hin qabaanne, yoo dhibee dhiigaa kan akka ‘sickle cell anemia fi leukemia’ jedhaman hin qabaannee fi rakkoon biraan opiresiyoonii barbaadan hadhooftuu gubbaa hin jiraanne Hordoffii qofti gahaa ta’uu ni mala.
• Wantootni armaan olitti eeraman yoo jiraatan yaalii baqaqsanii yaaluu barbaaduu ni mala.
Kanaaf of qorachiisuun yeroo yaala gahaa argachuun xaxaawwan jiran irraa of haa ittisnu.
Fayyaa hin dhabinaa!!
Horaa bulaa!!
Dr. Toleeraa A. (Ispeeshalistii baqaqsanii yaaluu, Adaamaa, June 2022).
https://t.me/BokkuuMedia


text:
Ibsa Ijjannoo Baalee
Ibsi kun Nafxanyaa fi Doorzee (Walaayitaa Walaamoo) ilaallata
1.Dinagdee:Nafxanyaa fi Doorzeerraa hin binnu, itti hin gurgurru
2, Mana jireenyaa hin itti hin kireessinu, irraa hin kireeffannu, yoo kireeffamee argame manichi ni gubama
3, lafa manaa itti hin gurgurru, yoo isaan qabaatanis irraa hin binnu
4, baabura midhaanii, jeejjiba isaanii, Mana nyaataa fi wanta biroo kkf qabeenyummaan kan isaanii ta’anitti hin fayyadamnu, isaanis keenyaatti hin fayyadaman
5.,Hiriirri nu goone Jawaar Muhammadiifi sagalee ta’uuf baanemalee Amantaaf ta’uu dhiisuu beeksisuu barbaanna
6,namoonni Kalee lubbuu ijoollee teenyaa baasan (hojjattoonni Mootummaaa -Poolisiin Oromiyaa) atattamaan akka gaafataman ni gaafanna!
7.obboleeyyan keenya Maccaaf tuulamaa kan diinni keenya fajaajessee, shawaa irraa isin buqqisee nutti baqattannii dhiiga keenya waan taataniif isin qubsiifne, amma amantaa fakkeessee maqaa amantaatiin isin sobee gaachana isin godhachaa jiru, sobamtanii isaan wajjiin nu ajjeesuu irraa deebitanii, akka Oromummaa teessan beektanii akka Luba Balaay Mokonnin sanatti oromoof akka nu wajjiin Qapsooftan kabajaan isin gaafaanna!
8. Oromoo taatee Mana shubbisaa Nafxanyaa kan seenu Inniyyuu nafxanyaadha tarkaanfiin irratti fudhatama!
9.Namoonni meeshaa adda addaa karaa irratti gurguran kaleessa nu ajjeesaa Waan turaniif Tarkaanfiin isaan irratti fudhatama!
10. 15-2-2012 irraa qabee hojiirra oolfama
11.Ibsi kun Aanaawwan Godinni baalee qabdu Hundumayyuu ilaallata! Isbichi kan baafame Jaarsotaa fi Qeerroo Baaleetiini
Akeekkachiisa:Oromoo ta’ee ibsa kana hojiirra kan hin oilchine, yoo
dhukkubsate hin gaafannu, yoo Rakkate rakkoo hin baasnu, yoo ibiddi itti
qabate irraa hin dhaamsinu… Inumaa Tarkaanfiin isaa fi qabeenya isaa
irratti kan fudhatamu ta’a, kana qofa miti abaarsatus duubaan jira, ni
abaaramta!
Ookkara kana kan uume Nafxanyaa fi Doorzee waan ta’eef Tarkaanfiin kun hunduu isaan qofaaf hojiirra ooluu qaba!
Yoo warri isaaniin alaas ookkara uumuuf jedhan isaaniifis hojiirra kan oolu ta’a! Ummanni baalee Nafxanyaa fi Doorzee dhaan araarama tokkollee hin qabnu!
15-2-2012 #Roobee Baalee


text:
Abdii Boruutiin
Barruu gabaabaa kana akkan dhiyeessu kan na tasise, barreeffama mata duree “Hokkoon yeroo hundaa gara keessaatti” jedhuun Birmaduu Biyyaatiin dhiyoo kana dhiyaate fi marsaa bilisummaa.com irratti maxxanfame dha. Qabiyyeen barreeffama sanaa walumaagalatti yoo ilaalame, dhimma keenya ilaalchisee intarneetarratti barreessuun faayidaa akka hin qabne; bilisummaas fiduu akka hin dandeenye agarsiisullee, addatti kan xiyyeeffate garuu anatti yookaan barruuleen ani dhiyeessaa turetti akka ta’en hubachuu danda’e. Birmadummaan Biyyaa barreeffama isaa keessatti akkana jedhe: “…Gidduu dabre, Namni Abdi Boruu jedhamu , “yeroo hundaa kan katabu” Qabsoon Oromoo maaliif laafate jedhee waa heddu tarrisee jira. Namni kun yeroo hedduu katabu isaa irraa maalan baradha? kan jedhu natti hin fakkaatu…” itti fufees, “…Egaa Abdiin Boruu, rakkoo har’aa hiikanii furmaata hegaree keeyyachuudha malee, odeeffannoo diina sooruu miti…”
Duraan dursee, barruuleen ani hamma ammaatti dhiyeessaa ture, harki caalaan isaanii waayee tokkummaa fi akkasumas laafina qabsoo keenyaarratti ta’anillee, dhimmoota gara garaa irrattis, fakkeenyaaf, waayee guddina Afaan Oromoo; waayee amantii fi Oromummaa irrattis yeroo adda addaa keessatti barreesseen ture. Birmadummaan barruulee kiyya hundaa ilaaluu fi walbira qabees hubachuu yoo barbaade, fakkeenyaaf http://gadaa.com/oduu/?cat=416 tuqee ykn seenee dubbisuu ni danda’a. Wantan barreesse irraa maaltu baratamuu akka danda’u yookaanis hin dandeenye, yaada kana dubbistoota barruulee kiyyaatiif dhiisuun barbaada. Qabiyyeen barruulee kiyyaatis odeeffannoo diina sooru ta’uu ykn ta’uu baachuu isaatis akkasuma dubbistootaafan dhiisa. Barruuleen kiyyaa bakkee isaan dhimma keenyatti sakaallaa ykn gufuu ta’anii; rakkoolee har’a qabnu hiiknee furmaata egeree akka hin barbaadne kan taasisan eessa akka ta’e; akkasumas dhuguma odeeffannoo diina soorus akaa ta’an abbaan fedhe natti himuu ni danda’a. Anis balleessa kanaaf ittigaafatama fudhadhee, dubbistootas dhiifamma gaafachuu dhaaf qophii dha.
Birmaduun Biyyaa akkana jedhee: “Yeroo hedduu Namoonni waa katabuuf yennaa jedhan, eessa irratti? maal nu fayyada? maal nu miidha? eenuttan maal himaa jira? yaada waloo qabu moo,dhunfaa ? dhalootaaf maal fayyada ? rakkoo keessa keenyaa intarneeta moo, waltajjii irratti haasofnaa ? kkf…”barreeffama isaa gaafiilee hedduu dhaan jalqabe. Ani barreessaa gaarii ta’uuf dandeettii hin qabun ta’a. Gara kanaan na gorsuu yoo barbaade, gorsa kanas galata guddaa dhaan fudhadha. Haa ta’u malee, mee barruuleen hanga ammaatti dhiyeessaa ture wajjin walqabsiisee, gaafiilee’uma inni kaase kana isumatti deebisee gaafachuun barbaada. Barruuleen kiyya hunduu yoo ilaalamani, kan biraa hafanii, waayee tokkummaa fi Oromummaa ilaalchisee wantin barreessaa ture, maaltu nu hin fayyadin? Isa kamtu nu miidhe? Isa kamtu qabsoo kana gaaga’e? Eenyuttan maal himaa ture/jira? Yaadni ani dhiyeessu kan waloo ta’uu hin danda’uu? Yaadni fi ilaalchi kiyya kan dhuunfaa haa ta’u malee, qabiyyee fi dhaamsi isaa kan walii ta’uu hin danda’uu? Dhalootaaf homaa hin fayyaduu? Rakkoolee jiranii furmaata ta’uu yoo baatanillee, akka wal gorsuutti ilaalamuu hin danda’anii? Tokkummaa dhaaf iyyuun; Oromummaa dhaaf dursa haa kenninu jechuun faayidaa hin qabuu? Furmaata egeree hoo ta’uu hin maluu? Yoo kun millkaawe, kan miidhamu diina malee Oromoo dhaa?…. Eessa odeeffannoon diina sooru??
Barruu ani mata duree “Qabsoo bilisummaa Oromoo maaltu laffise ykn laaffisa?” jedhuun baatii tokko dura dhiyeesse yoo ta’es, achitti qabxiilee kudhan lafa kaa’uu kanan yaale, waanuma dhugaa dhaan lafa jiru fi dhugaa firas ta’ee diina jalaa dhokachuu hin dandeenye dha. Kun iccitii miti; dharas miti; waanuma uummatni keenyas beekuu dha jedheen yaada. Yoo ni dhokfanna ykn dhokfachuu qabna kan jennullee ta’e, ifatti bahuun isaa hin oolu. Dhugaan jiru dhokatee hin hafu jechuu dha. Waayee kana barressinus dhiisinus wanti diina jalaa dhokatu hin jiru. Nu caalaa diinatu waayee keenya sirriitti beeka yoon jedhe dhara hin ta’u. Asirratti, wanti Birmadummaa Biyyaa wajjin irratti waliigallu, dhimmoota keenya hundaa keessumaayuu waan iccitii ta’an fi namoota keenyas ta’e qabsoo kana miidhuu danda’an intarneetarratti baasuu irraa of eeguu dha. Kun dhugaa waliigalaa ti.
Barruuleen ani dhiyeessaa ture keessaa wanti iccitii keenya diinatti baasan maaltu jira? Barreeffamoota ykn barruulee intarneetarratti maxxanfaman keessaa kan koo maaltu adda isaan godhe? Kiyya qofaan akkamitti odeeffannoo diina sooran ta’uu danda’an? Mooraa QBO keessatti keessumaayuu mooraa ABO keessatti wal qeequuf, wal komachuuf, wal abaaruuf, wal arrabsuuf akkasumas wal saaxiluuf barruulee addaa addaa meeqatu marsaa intarneetaa irratti bahaa turan? Mana paltalk keessatti waa meeqatu haasa’amaa turan? Kun hunduu waanuma intarneetarratti mul’achaa turani dha. Isaan kuni hoo odeeffannoo diina sooru ta’uu hin danda’anii? Barruulee Abdii Boruu qofaan maaliif akka yakkaatti ilaalamu? Birmadummaan Biyyaa maaliif akka fakkeenyaatti ana qofaa kaase? Dhugaa dha, akka waliigalaatti yoo ilaalame, marsaalee intarneetaa barruulee dhaan guutuun furmaata rakkoolee ta’ee, qabsoo kanas cimsuu hin danda’u.
Asirratti waan tokko hubachiisuun barbaada, akkuman kanaan duras barruulee adda addaa keessatti ibsuu yaales, ani barumsas ta’ee muuxannoo fi ogummaa saayinsii siyaasaa hin qabu. Gara jaarmayaa ykn dhaabaatiinis yoo ilaalame, ani miseensa jaarmayaa ykn dhaaba siyaasaa tokkootuu miti; ta’eellee hin beeku. Waayee uummata keenyaa (uummata Oromoo) fi qabsoo isaa ilaalchisee yaada koo barreessuu kanan jalqabes, waggota lamaa dura dha. Wantin barreessus ilaalcha fi yaada dhuunfaa kiyyaa; waanan adeemsa qabsoo bilisummaa fi hawaasota Oromoo keessatti arguu fi hubadhuu dha. Akkana jechuun ammoo, waanuma ifatti mul’achaa jiru malee, iccitii jaarmayaa ykn dhaaba tokkoo keessa jiru; keessa isaa beekee; diinaaf saaxiluu miti. Kanaaf, akka Birmadummaan Biyyaa, “…warri Intarneeta irratti akka nama eebba Piroofesarummaaf qorannoo gaggeessuu, keessa dhaabaa fi Ummataa qoratanii gabaa Intarneetaaf dhiheessuun…” jedhetti wantin yaalii godhe hin jiru; jiraachuus hin danda’u. Warri jaarmayaa Oromoo, keessumaayuu ABO keessa turani fi iccitii jirullee beekanuu, kunoo achii baanan iccitii jaarmayichaa diinaaf dabarsaa jiru. Isa kanatu odeeffannoo diina sooru ta’a malee, wanti ani barreesse waan balaa nurraan gahe natti hin fakkaatu.
Wal qeequun, dadhabbii fi laafina ofii hubatanii walitti himuun; akka barumsi fi muuxannoo gaariin irraa argamu taasisa malee, rakkoo jiru dhokfachuun furmaatas ta’uu hin danda’u. Waayee keenya diinni hin dhaga’in jechuun eessanuu nu hin ga’u. Kanas sodaannee yaada keenya ibsachuu dhiisuun qabsoo kanaafis furmaata hin ta’u. Yoo kan danda’amu ta’e fi carraan argame, bakkee addaatti, bakkee diinni odeeffannoo argachuu hin dandeenyetti, waliin mari’achuun yaada gaarii fi kan deeggaramuu qabu dha. Carraan akkanaa yoo hin argamne garuu, manuma keenya cufannee, taa’uu wayya yaadni jedhus furmaata waan ta’u natti hin fakkaatu. Laafina fi dadhabbii hin qabnu jennee otuma dhiifneeyyuu, haalli nuti keessa jirruu isaan kana ifatti waan mul’isuuf, diinni keenyas kana otuu hin hubatin hin hafu.
Barruu kiyya xumuruu dhaaf, ani kanan jedhu, waliigalaa, tokkoomaa; yoo tokkooman malee humna cimaa ykn jabaa qabaachuun ykn horachuun hin danda’amu; humna cimaa fi abdachiisaa dhaan malee qabsoon keenyas cimee galii hawwame ga’uu hin danda’u jechuun; wal gorsuu fi wal jajjabeessuu dha malee, wanti diina jabeessee hamilee uummata keenyaa cabsu maali? Ganda, kutaa fi naannoo dhaan akkasumas amantii dhaan gara gara wal hin hirinaa; wal qoqqooduun diinaaf bu’aa fida malee, uummata Oromootiif faayidaa hin qabu jedhanii yaada ofii barreessuun ykn dubbachuun, tooftaa diinaa dadhabsiisuuf malee, odeeffannoon diina sooru asirratti maali? Barruulee Abdii Boruu keessaa isa kamtu odeeffannoo diina sooru agarsiisa? Dhumarratti, Birmadummaa Biyyaa, barruu ani yeroo hedduu katabu irraa maalan baradha? jettee gaafii kaafteef, ati asirraa barachuu ykn barachuu dadhabuun waan biraa ti; garuu akka odeeffannoo diina sooruutti ilaaluun kee maal akka ta’e tokko tokkoon ifa gootee natti himuu qabda. Anis gara fuulduraa, kanarraa baradhee akkan of eegu na taasisuu danda’a. Kan kanarraa hafe, waanuman barruulee hedduu dhiyeesseef, dimshaashumaan akka fakkeenya gadheetti na dhiyeessuun kee sirrii miti.
Galatoomaa!
Abdii Boruu: aboruu@gmail.com


text:
Falaasama
Falaasamni qorannoo rakkoolee bu'uuraa fi waliigalaa ti, rakkoolen kunis wantoota akka dhugaa, jireenya, beekumsa, gatii, sababaa, sammuu, fi afaani wajjin wal qabatu. Falaasamni tooftawwan biraa ittiin rakkoo akkasii furan irraa kan adda isa godhu adeemsa tooftawaa waliigalaa fi qajeelfama fudhatamaa irratti bu'uureffamuu isaa ti. Haasaa tasaa namoonni godhan keessatti, yoo ballifamu, falaasamni yaada, fi ilaalcha namoota dhuunfaa ykn garee" ta'uu danda'a. Jechi "filoosoofii" jedhu jecha durii φιλoσoφίa (filosoofiyaa) jedhurraa dhufe, hiikaansaas "jaalala beekumsaa/ogummaa" jechuu dha. Jechoota "filoosofera" fi "filoosoofii" jedhu kan jalqaba fayyadame filoosoofera Giriiki durii Paayitaagoras ture.


text:
Bageemidir
Oromoo Odaa, mallattoo Oromootaa
Ummanni Oromoo saba Afrikaa keessa baayyinaan Itoophiyaa keessaa jiraatuu fi haga xiqqaa ammoo kaaba Keeniyaa fi Somaaliyaa keessatti jiraatudha. Sabni Oromoo baayyinaan miliyoona 40 yoo ta'u kanaanis Itoophiyaa keessattis ta'ee gaanfa Afrikaatti baay'ina ummataan sadarkaa tokkoffaarra jira. Akka lakkoofsa uummataa bara 2007tti, baay'nni ummata Oromoo dhibbeentaa ummata Itoophiyaa 50% qabata. Afaan ummanni Oromoo dubbatamu Afaan Oromoo jedhama, Afaan Oromoon garee afaanii Afroo-Eeshiyaatiik jalatti ramadama.
Contents
1 Dhufaatii 2 Seenaa As Dhihoo 3 Dimoogiraafii 4 Afaan 5 Qoqqoodama Oromoo 6 Oromoo Beekkamoo 7 Bulchiinsa 8 Kanas ilaali
Dhufaatii
Oromoon ummata afaan hortee Kuush dubbatu kan bahaa fi kaaba baha Afrikaa keessatti argaman keessaa isa guddaadha. Odeeffannoon jiru akka ibsutti, ummanni Oromoo akka hawaasaatti Gaanfa Afrikaa keessa waggoota kuma baayeedhaaf jiraacha ture (Prouty et al., 1981). Bates (1979) Oromoon sanyiii durii fi jalqabumaa kaasee naannoo kana jiraachaa turedha, tarii ummattoonni naannoo baha Afrikaa kaan baayyen kan irratti erabamani.
Ka'umsi Oromoo eessaa akka ta'e sirriitti hubachuuf qorannoon dabalataa barbaachisuyyuu, Oromoon jalqabarratti akka horsiisee-bulaatti fi/ykn gartokkeen qotee-bulaatti jiraachaa ture jedhamee amanama. Qorattoonni seenaa baayyen gosoonni Oromoo (Baale) muraasni fiixee-kibbaa Itoophiyaa har'aa keessa waggaa kumaa ol jiraacha akka turan walii galu. Qoratoonni kun Godaansi Oromoo daldalaan-dhiibbame ummata Oromoo gara bakka har'a jiraatan walakkaa fi dhihaa Itooophiyaa jaarraa 16ffaa fi 17ffaatti akka fide dubbatu. Kaartaan durii kan impaayera Aaksum/Abisiniyaa fi Adaal/Sumaalee Oromoon gara walakkaa Itoophiyaa har'aatti haaraa ta'uu agarsiisa. Seenaa As Dhihoo


text:
P
P
E
E
R
R
A
A
T
T
U
U
R
R
A
A
N
N
D
D
A
A
E
E
R
R
A
A
H
H
PEMERINTAH KABUPATEN BANGKA BARAT
N
N
O
O
M
M
O
O
R
R
5
5
T
T
A
A
H
H
U
U
N
N
2
2
0
0
0
0
6
6
T
T
E
E
N
N
T
T
A
A
N
N
G
G
P
P
E
E
M
M
B
B
E
E
R
R
I
I
A
A
N
N
S
S
U
U
R
R
A
A
T
T
I
I
Z
Z
I
I
N
N
T
T
E
E
M
M
P
P
A
A
T
T
U
U
S
S
A
A
H
H
A
A
(
(
S
S
I
I
T
T
U
U
)
)
D
D
A
A
L
L
A
A
M
M
W
W
I
I
L
L
A
A
Y
Y
A
A
H
H
K
K
A
A
B
B
U
U
P
P
A
A
T
T
E
E
N
N
B
B
A
A
N
N
G
G
K
K
A
A
B
B
A
A
R
R
A
A
T
TD DEENNGGAANN RRAAHHMMAATT TTUUHHAANN YYAANNGG MMAAHHAA EESSAA
B
B
U
U
P
P
A
A
T
T
I
I
B
B
A
A
N
N
G
G
K
K
A
A
B
B
A
A
R
R
A
A
T
T
,
,M Meenniimmbbaanngg :: aa.. bbaahhwwaaddaallaammrraannggkkaa mmeenncciippttaakkaannkkeetteerrttiibbaannddaannkkeeaammaannaannsseerrttaa k keennyyaammaannaann ddaallaamm bbiiddaanngg uussaahhaa,, ppeerrlluu ddiillaakkuukkaann ppeennggaattuurraann p peemmbbeerriiaannSSuurraattIIzziinnTTeemmppaattUUssaahhaa;; b b.. bbaahhwwaa uunnttuukk mmeennggaattuurr sseebbaaggaaiimmaannaa ddiimmaakkssuudd ddaallaamm hhuurruuff aa,, p peerrlluuddiiaattuurr ddaannddiitteettaappkkaannddeennggaannPPeerraattuurraannDDaaeerraahh;; M Meennggiinnggaatt :: 11.. UUnnddaanngg--UUnnddaanngg NNoommoorr 2277 TTaahhuunn 22000000 tteennttaanngg PPeemmbbeennttuukkaann P Prroovviinnssii KKeeppuullaauuaann BBaannggkkaa BBeelliittuunngg ((LLeemmbbaarraann NNeeggaarraa RReeppuubblliikk I Innddoonneessiiaa TTaahhuunn 22000000 NNoommoorr 221177,, TTaammbbaahhaann LLeemmbbaarraann NNeeggaarraa R ReeppuubblliikkIInnddoonneessiiaaNNoommoorr44003333));; 2 2.. UUnnddaanngg--UUnnddaanngg NNoommoorr 3344 TTaahhuunn 22000000 tteennttaanngg PPeerruubbaahhaann A Attaass UUnnddaanngg--UUnnddaanngg NNoommoorr 1188 TTaahhuunn 11999977 tteennttaanngg PPaajjaakk D Daaeerraahh ddaann RReettrriibbuussii DDaaeerraahh ((LLeemmbbaarraann NNeeggaarraa RReeppuubblliikk I Innddoonneessiiaa TTaahhuunn 22000000 NNoommoorr 224466,, TTaammbbaahhaann LLeemmbbaarraann N Neeggaarraa RReeppuubblliikk IInnddoonneessiiaa NNoommoorr44004488));; 3 3.. UUnnddaanngg--UUnnddaanngg NNoommoorr 55 TTaahhuunn 22000033 tteennttaanngg PPeemmbbeennttuukkaann K Kaabbuuppaatteenn BBaannggkkaa SSeellaattaann,, KKaabbuuppaatteenn BBaannggkkaa TTeennggaahh,, K Kaabbuuppaatteenn BBaannggkkaa BBaarraatt ddaann KKaabbuuppaatteenn BBeelliittuunngg TTiimmuurr ddii P Prroovviinnssii KKeeppuullaauuaann BBaannggkkaa BBeelliittuunngg ((LLeemmbbaarraann NNeeggaarraa RReeppuubblliikk I InnddoonneessiiaaTTaahhuunn22000033NNoommoorr 2255,, TTaammbbaahhaannLLeemmbbaarraann NNeeggaarraa R Reeppuubblliikk IInnddoonneessiiaaNNoommoorr44226688));; 4 4.. UUnnddaanngg--UUnnddaanngg NNoommoorr 1100 TTaahhuunn 22000044 tteennttaanngg PPeemmbbeennttuukkaann P Peerraattuurraann PPeerruunnddaanngg--uunnddaannggaann ((LLeemmbbaarraann NNeeggaarraa RReeppuubblliikk I Innddoonneessiiaa TTaahhuunn 22000044 NNoommoorr 5533,, TTaammbbaahhaann LLeemmbbaarraann N Neeggaarraa RReeppuubblliikk IInnddoonneessiiaa NNoommoorr44338899));;
5 5.. UUnnddaanngg--UUnnddaanngg NNoommoorr 3322 TTaahhuunn 22000044 tteennttaanngg PPeemmeerriinnttaahhaann D Daaeerraahh ((LLeemmbbaarraann NNeeggaarraa RReeppuubblliikk IInnddoonneessiiaa TTaahhuunn 22000044 N Noommoorr 112255,, TTaammbbaahhaann LLeemmbbaarraann NNeeggaarraa RReeppuubblliikk IInnddoonneessiiaa N Noommoorr 44443377)) sseebbaaggaaiimmaannaa tteellaahh ddiiuubbaahh ddeennggaann UUnnddaanngg--UUnnddaanngg N Noommoorr 88 TTaahhuunn 22000055 tteennttaanngg PPeenneettaappaann PPeerraattuurraann PPeemmeerriinnttaahh P Peennggggaannttii UUnnddaanngg--UUnnddaanngg NNoommoorr 33 ttaahhuunn 22000055 tteennttaanngg P Peerruubbaahhaann AAttaass UUnnddaanngg--UUnnddaanngg NNoommoorr 3322 TTaahhuunn 22000044 tteennttaanngg P Peemmeerriinnttaahhaann DDaaeerraahh MMeennjjaaddii UUnnddaanngg--UUnnddaanngg ((LLeemmbbaarraann N Neeggaarraa RReeppuubblliikk IInnddoonneessiiaa TTaahhuunn 22000055 NNoommoorr 110088,,TTaammbbaahhaann L LeemmbbaarraannNNeeggaarraa RReeppuubblliikkIInnddoonneessiiaaNNoommoorr 44554488));; 6 6.. UUnnddaanngg--UUnnddaanngg NNoommoorr 3333 TTaahhuunn 22000044 tteennttaanngg PPeerriimmbbaannggaann K Keeuuaannggaann AAnnttaarraa PPeemmeerriinnttaahh PPuussaatt ddaann PPeemmeerriinnttaahhaann DDaaeerraahh ( (LLeemmbbaarraann NNeeggaarraa RReeppuubblliikk IInnddoonneessiiaa NNoommoorr 112266 TTaahhuunn 22000044,, T TaammbbaahhaannLLeemmbbaarraannNNeeggaarraaRReeppuubblliikkIInnddoonneessiiaaNNoommoorr 44443388));; 7 7.. PPeerraattuurraann PPeemmeerriinnttaahh NNoommoorr 2255 TTaahhuunn 22000000 tteennttaanngg K Keewweennaannggaann PPeemmeerriinnttaahh ddaann KKeewweennaannggaann PPrroovviinnssii SSeebbaaggaaii D Daaeerraahh OOttoonnoomm ((LLeemmbbaarraann NNeeggaarraa RReeppuubblliikk IInnddoonneessiiaa TTaahhuunn 2 2000000NNoommoorr 5544,, TTaammbbaahhaannLLeemmbbaarraannNNeeggaarraa RReeppuubblliikk IInnddoonneessiiaa N Noommoorr33995522));; 8 8.. PPeerraattuurraann PPeemmeerriinnttaahh NNoommoorr 6666 TTaahhuunn 22000011 tteennttaanngg RReettrriibbuussii D Daaeerraahh ((LLeemmbbaarraann NNeeggaarraa RReeppuubblliikk IInnddoonneessiiaa TTaahhuunn 22000011 N Noommoorr 111199,, TTaammbbaahhaann LLeemmbbaarraann NNeeggaarraa RReeppuubblliikk IInnddoonneessiiaa N Noommoorr44113399));; 9 9.. PPeerraattuurraann DDaaeerraahh KKaabbuuppaatteenn BBaannggkkaa BBaarraatt NNoommoorr 33 TTaahhuunn 22000055 t teennttaannggKKeewweennaannggaannKKaabbuuppaatteennBBaannggkkaaBBaarraatt((LLeemmbbaarraannDDaaeerraahh K KaabbuuppaatteennBBaannggkkaaBBaarraattTTaahhuunn22000055NNoommoorr33SSeerriiDD));; D Deennggaann PPeerrsseettuujjuuaann BBererssaammaa D DEEWWAANN PPEERRWWAAKKIILLAANN RRAAKKYYAATT DDAAEERRAAHH KKAABBUUPPAATTEENN BBAANNGGKAKA BBAARRAATT d daann B BUUPPAATTII BBAANNGGKKAA BBAARRAATT M MEEMMUUTTUUSSKAKANN :: M Meenneettaappkkaann :: PPEERRAATTUURRAANN DADAEERRAAHH TETENNTTAANNGG PEPEMMBBEERRIIAANN SSUURRAATT IIZZIINN T TEEMMPPAATT USUSAAHHAA DADALLAAMM WWIILLAAYYAAHH KAKABBUUPPAATTEENN BBANANGGKKAA B BAARRAATT.. B BAABB II K KEETTEENNTTUUAANN UUMMUUMM P Paassaall 11 D DaallaammPPeerraattuurraannDDaaeerraahhiinniiyyaannggddiimmaakkssuuddddeennggaann:: 1 1.. DDaaeerraahhaaddaallaahhKKaabbuuppaatteennBBaannggkkaaBBaarraatt.. 2 2.. PPeemmeerriinnttaahh DDaaeerraahh aaddaallaahh BBuuppaattii bbeesseerrttaa ppeerraannggkkaatt ddaaeerraahh o ottoonnoommyyaannggllaaiinnsseebbaaggaaiiBBaaddaannEEkksseekkuuttiiffDDaaeerraahh.. 3 3.. BBuuppaattiiaaddaallaahhBBuuppaattiiBBaannggkkaaBBaarraatt.. 4 4.. DDeewwaann PPeerrwwaakkiillaann RRaakkyyaatt DDaaeerraahh yyaanngg sseellaannjjuuttnnyyaa ddiissiinnggkkaatt D DPPRRDD aaddaallaahh DDeewwaann PPeerrwwaakkiillaann RRaakkyyaatt DDaaeerraahh KKaabbuuppaatteenn B BaannggkkaaBBaarraatt.. 5 5.. TTeemmppaatt UUssaahhaa aaddaallaahh ssuuaattuutteemmppaatt aattaauu llookkaassiiyyaannggddiigguunnaakkaann u unnttuukkmmeellaakkuukkaannssuuaattuujjeenniissuussaahhaa..
6 6.. SSuurraatt IIzziinn TTeemmppaatt UUssaahhaa aaddaallaahh ssuurraatt iizziinn yyaanngg ddiibbeerriikkaann k keeppaaddaa bbaaddaann uussaahhaa aattaauu pprriibbaaddii//ppeerroorraannggaann ddaallaamm m meenngggguunnaakkaann ssuuaattuu tteemmppaatt aattaauu llookkaassii uunnttuukk mmeellaakkuukkaann ssuuaattuu j jeenniissuussaahhaa.. 7 7.. RReettrriibbuussii SSuurraatt IIzziinn TTeemmppaatt UUssaahhaa aaddaallaahh ppuunngguuttaann ddaaeerraahh s seebbaaggaaii ppeemmbbaayyaarraann aattaass ppeemmbbeerriiaann iizziinn tteerrhhaaddaapp tteemmppaatt u ussaahhaa kkeeppaaddaa bbaaddaann uussaahhaa,, pprriibbaaddii//ppeerroorraannggaann yyaanngg aakkaann m meellaakkuukkaannssuuaattuujjeenniissuussaahhaa tteerrtteennttuu.. 8 8.. SSuurraatt KKeetteettaappaann RReettrriibbuussii DDaaeerraahh yyaanngg sseellaannjjuuttnnyyaa ddiissiinnggkkaatt S SKKRRDD aaddaallaahh SSuurraatt KKeeppuuttuussaann yyaanngg mmeenneennttuukkaann bbeessaarrnnyyaa j juummllaahhrreettrriibbuussiiyyaannggtteerruuttaanngg.. 9 9.. SSuurraatt TTaaggiihhaann RReettrriibbuussii DDaaeerraahh yyaanngg sseellaannjjuuttnnyyaa ddiissiinnggkkaatt S STTRRDD aaddaallaahh ssuurraatt uunnttuukk mmeellaakkuukkaann ttaaggiihhaann rreettrriibbuussii ddaann aattaauu s saannkkssiiaaddmmiinniissttrraassiibbeerruuppaabbuunnggaa aattaauuddeennddaa.. B BAABB IIII I IZZIINN TTEEMMPPAATT UUSSAHAHAA P Paassaall 22 S Seettiiaapp tteemmppaatt uussaahhaa ddaallaamm wwiillaayyaahh ddaaeerraahh hhaarruuss mmeemmiilliikkii iizziinn ddaarrii P PeemmeerriinnttaahhDDaaeerraahh.. P Paassaall 33 ( (11)) SSuurraattIIzziinnTTeemmppaattUUssaahhaaddiikkeelluuaarrkkaannoolleehhBBuuppaattii.. ( (22)) KKllaassiiffiikkaassii IIzziinn TTeemmppaatt UUssaahhaa ddiitteettaappkkaann bbeerrddaassaarrkkaann jjeenniiss u ussaahhaa.. P Paassaall 44 I Izziinn sseebbaaggaaiimmaannaa ddiimmaakkssuudd ddaallaamm ppaassaall 22 PPeerraattuurraann DDaaeerraahh iinnii d daappaattddiibbeerriikkaannkkeeppaaddaa:: a a.. PPeerruussaahhaaaannNNeeggaarraa;; b b.. PPeerruussaahhaaaannDDaaeerraahh;; c c.. BBaaddaannUUssaahhaa//KKooppeerraassii;; d d.. YYaayyaassaann e e.. UUssaahhaaPPeerroorraannggaann;; f f.. PPeennaannaammaannMMooddaallDDaallaammNNeeggeerrii.. P Paassaall 55 ( (11)) PPeennaammbbaahhaann ddaann ppeerruubbaahhaann jjeenniiss uussaahhaa yyaanngg ddaappaatt mmeerruubbaahh k kllaassiiffiikkaassiiiizziinnuussaahhaaddiihhaarruusskkaannmmeemmbbuuaattiizziinnbbaarruu.. ( (22)) PPeemmiinnddaahhaann llookkaassii uussaahhaa ddaann ppeennggaalliihhaann hhaakk aattaass uussaahhaa d diihhaarruusskkaannmmeemmbbuuaattiizziinnbbaarruu.. P Paassaall 66 S Suuaattuu bbaaddaann uussaahhaa yyaanngg bbeerrbbeennttuukk CCVV,, PPTT ddaann FFiirrmmaa yyaanngg m meemmbbiiddaannggii bbeebbeerraappaa jjeenniiss uussaahhaa hhaarruuss mmeemmbbuuaatt iizziinn uussaahhaa s seebbaannyyaakk ddeennggaann jjuummllaahh jjeenniiss uussaahhaa yyaanngg ddiikkeelloollaa ddaallaamm aakkttaa n noottaarriiss..
B BAABB IIIIII T TEEMMPPAATT UUSSAAHHAA P Paassaall 77 ( (11)) 11((ssaattuu)) llookkaassii//rruuaanngg hhaannyyaa ddaappaatt ddiigguunnaakkaann uunnttuukk 11 ((ssaattuu)) j jeenniissuussaahhaa.. ( (22)) 11((ssaattuu))llookkaassii//rruuaanngg ddaappaattddiigguunnaakkaannuunnttuukk 22((dduuaa))jjeenniissuussaahhaa a attaauu lleebbiihh aappaabbiillaa tteerrddaappaatt ppeemmiissaahh ddaann aattaauu ppeennyyeekkaatt ddiinnddiinngg y yaannggmmeemmiissaahhkkaanntteemmppaattuussaahhaa.. B BAABB IIVV T TAATTAA CCAARRAA PPEENNGGAAJJUUAANN PPEERRMMOOHHOONNAANN IIZZIINN P Paassaall 88 ( (11)) PPeerrmmoohhoonnaann uunnttuukk mmeennddaappaattkkaann SSuurraatt IIzziinn TTeemmppaatt UUssaahhaa d diiaajjuukkaann kkeeppaaddaa BBuuppaattii ddeennggaann mmeelleennggkkaappii ssyyaarraatt--ssyyaarraatt yyaanngg t teellaahhddiitteennttuukkaann.. ( (22)) SSyyaarraatt--ssyyaarraatt ppeerrmmoohhoonnaann iizziinn sseebbaaggaaiimmaannaa ddiimmaakkssuudd ppaaddaa a ayyaatt((11))ppaassaalliinniiddiiaattuurrlleebbiihhllaannjjuuttddaallaammKKeeppuuttuussaannBBuuppaattii.. ( (33)) PPeemmbbeerriiaann SSuurraatt IIzziinn TTeemmppaatt UUssaahhaa wwaajjiibb ddiikkeennaakkaann rreettrriibbuussii d deennggaannttaarriiffsseebbaaggaaiimmaannaaddiiaattuurr ddaallaammPPaassaall1144aayyaatt((22)).. B BAABB VV N NAAMMAA, , SSUUBBJEJEKK DDAANN OOBBJJEEKK RREETTRRIIBBUUSSII P Paassaall 99 D Deennggaann nnaammaa RReettrriibbuussii IIzziinn TTeemmppaatt UUssaahhaa,, ddiippuunngguutt rreettrriibbuussii s seebbaaggaaii ppeemmbbaayyaarraann aattaass ppeellaayyaannaann ppeemmbbeerriiaann SSuurraatt IIzziinn TTeemmppaatt U Ussaahhaa.. P Paassaall 110 0 O ObbjjeekkRReettrriibbuussiiaaddaallaahhsseettiiaappPPeemmbbeerriiaannSSuurraattIIzziinnTTeemmppaattUUssaahhaa.. P Paassaall 111 1 S Suubbjjeekk RReettrriibbuussii aaddaallaahh oorraanngg pprriibbaaddii ddaann aattaauu bbaaddaann uussaahhaa yyaanngg m meemmppeerroolleehhSSuurraattIIzziinnTTeemmppaattUUssaahhaa.. B BAABB VVII J JAANNGGKKAA WWAAKKTTUU BBEERRLLAAKKUUNNYYAA IIZZIINN P Paassaall 112 2 ( (11)) SSuurraatt IIzziinn TTeemmppaatt UUssaahhaa ddiibbeerriikkaann uunnttuukk wwaakkttuu yyaanngg ttiiddaakk t teerrbbaattaass sseellaammaa uussaahhaa mmaassiihh bbeerrjjaallaann ddaann hhaarruuss ddiiddaaffttaarr uullaanngg s seettiiaapp22((dduuaa))ttaahhuunnsseekkaallii.. ( (22)) PPeennddaaffttaarraann uullaanngg SSIITTUU hhaarruuss ddiillaakkuukkaann sseellaammbbaatt--llaammbbaattnnyyaa 1 144 (( eemmppaatt bbeellaass hhaarrii )) tteerrhhiittuunngg ttaannggggaall PPeemmbbeerriiaann IIzziinn T TeemmppaattUUssaahhaaddiitteettaappkkaann..
( (33)) AAppaabbiillaa iizziinn ttiiddaakk ddiiddaaffttaarr uullaanngg,, iizziinn tteerrsseebbuutt ddiiaannggggaapp ttiiddaakk b beerrllaakkuullaaggiiddaannddiiwwaajjiibbkkaannuunnttuukkmmeemmbbuuaattiizziinnyyaannggbbaarruu.. B BABAB VVIIII G GOOLLOONNGGANAN RREETTRRIIBBUUSSII P Paassaall 113 3 R Reettrriibbuussii IIzziinn TTeemmppaatt UUssaahhaa ddaallaamm ddaaeerraahh aaddaallaahh jjeenniiss RReettrriibbuussii P PeerriizziinnaannTTeerrtteennttuu.. B BAABB VVIIIIII S STTRRUUKKTTUURR DDAANN BBESESAARRNNYYAA TTAARRIIFF RREETTRRIIBBUUSSII P Paassaall 114 4 ( (11)) DDaassaarrppeennggeennaaaannrreettrriibbuussiiaaddaallaahhmmeennuurruuttjjeenniissuussaahhaa.. ( (22)) BBeessaarrnnyyaa ttaarriiff rreettrriibbuussii uunnttuukk mmeennddaappaattkkaann SSuurraatt IIzziinn TTeemmppaatt U Ussaahhaa sseebbaaggaaiimmaannaa tteerrccaannttuumm ddaallaamm llaammppiirraann PPeerraattuurraann D Daaeerraahhiinnii.. ( (33)) PPeennddaaffttaarraann uullaanngg SSuurraatt IIzziinn TTeemmppaatt UUssaahhaa ddiikkeennaakkaann bbiiaayyaa s seebbeessaarr 2255%%((dduuaappuulluuhhlliimmaa ppeerrsseenn))ddaarriittaarriiffrreettrriibbuussii.. ( (44)) BBeessaarrnnyyaa rreettrriibbuussii ppeennddaaffttaarraann uullaanngg tteerruuttaanngg ddiihhiittuunngg ddeennggaann c caarraa mmeennggaalliikkaann ttaarriiff sseebbaaggaaiimmaannaa ddiimmaakkssuudd ppaaddaa aayyaatt ((33)) p paassaall iinnii ddeennggaann ddaassaarr ppeennggeennaaaann rreettrriibbuussii sseebbaaggaaiimmaannaa d diimmaakkssuuddppaaddaa aayyaatt((11))ppaassaalliinnii.. ( (55)) RReettrriibbuussiisseebbaaggaaiimmaannaaddiimmaakkssuuddppaassaall22ddiisseettoorrkkeekkaassddaaeerraahh.. B BAABB IIXX I INNSSTTAANNSSI I PPEEMMUUNNGGUUTT P Paassaall 1155 I InnssttaannssiippeemmuunngguuttddiitteettaappkkaannoolleehhBBuuppaattii.. B BAABB XX T TAATTAA CCAARRAA PPEEMMUUNNGGUUTTAANN P Paassaall 116 6 ( (11)) PPeemmuunngguuttaannrreettrriibbuussiittiiddaakkddaappaattddiibboorroonnggkkaann.. ( (22)) RReettrriibbuussii ddiippuunngguutt ddeennggaann mmeenngggguunnaakkaann SSuurraatt SSKKRRDD aattaauu d dookkuummeenn llaaiinn yyaanngg ddiippeerrssaammaakkaann yyaanngg ddiibbuuaatt ddeennggaann k keeppuuttuussaannBBuuppaattiitteennttaanngghhaalltteerrsseebbuutt.. B BAABB XXII P PEEMMBBIINNAAAANN DDAANN PPEENNGGAWAWAASSAANN P Paassaall 117 7 P Peemmbbiinnaaaann ddaann ppeennggaawwaassaann uunnttuukk mmeellaakkssaannaakkaann PPeerraattuurraann DDaaeerraahh i innii ddiillaakkuukkaann oolleehh BBuuppaattii aattaauu ppeejjaabbaatt yyaanngg ddiittuunnjjuukk bbeerrddaassaarrkkaann K KeeppuuttuussaannBBuuppaattii..
B BAABB XXIIII K KEETTEENNTTUUAANN PPIIDDAANNAA P Paassaall 118 8 ( (11)) SSeettiiaapp wwaajjiibb rreettrriibbuussii yyaanngg kkaarreennaa sseennggaajjaa ddaann aattaauu k keellaallaaiiaannnnyyaa mmeellaannggggaarr kkeetteennttuuaann ddaannaattaauuttiiddaakk mmeellaakkssaannaakkaann k keewwaajjiibbaannnnyyaa sseebbaaggaaiimmaannaa ddiiaattuurr ddaallaamm PPeerraattuurraann DDaaeerraahh iinnii d diiaannccaamm ppiiddaannaa kkuurruunnggaann ppaalliinngg llaammaa 66 ((eennaamm)) bbuullaann aattaauu d deennddaappaalliinnggbbaannyyaakkRRpp..5500..000000..000000,,--((LLiimmaa PPuulluuhhjjuuttaa rruuppiiaahh)).. ( (22)) TTiinnddaakk ppiiddaannaa sseebbaaggaaiimmaannaa ddiimmaakkssuudd ppaaddaa aayyaatt ((11)) ppaassaall iinnii a addaallaahhttiinnddaakkppiiddaannaa ppeellaannggggaarraann.. BAB XIII PENYIDIKAN Pasal 19
(1) Pejabat Pegawai Negeri Sipil tertentu dilingkungan pemerintah daerah diberi wewenang khusus sebagai penyidik untuk melakukan penyidikan tindak pidana di bidang perpajakan daerah sebagaimana dimaksud dalam Undang-Undang Nomor 8 tahun 1981 tentang Hukum Acara Pidana.
(2) Wewenang penyidik sebagaimana dimaksud dalam ayat (1) adalah :
a. menerima, mencari, mengumpulkan dan meneliti keterangan atau laporan berkenaan dengan tindak pidana di bidang perpajakan daerah agar keterangan atau laporan tersebut menjadi lengkap dan jelas;
b. meneliti, mencari dan mengumpulkan keterangan mengenai orang pribadi atau badan tentang kebenaran perbuatan dilakukan sehubungan dengan tindak pidana perpajakan daerah tersebut;
c. meminta keterangan dan bahan bukti dari orang pribadi atau badan sehubungan dengan tindak pidana dibidang perpajakan daerah tersebut;
d. memeriksa buku-buku, catatan-catatan dan dokumen-dokumen lain berkenaan dengan tindak pidana di bidang perpajakan daerah tersebut;
e. melakukan penggeledahan untuk mendapatkan bahan bukti pembukuan, pencatatan dan dokumen-dokumen lain,serta melakukan penyitaan terhadap bahan bukti tersebut;
f. meminta bantuan tenaga ahli dalam rangka pelaksanaan tugas penyidikan tindak pidana di bidang perpajakan daerah tersebut;
g. menyuruh berhenti dan atau melarang seseorang meninggalkan ruangan atau tempat, pada saat pemeriksaan sedang berlangsung dan memeriksa identitas orang dan atau dokumen yang dibawa sebagaimana dimaksud dalam hurud e;
h. memotret seseorang yang berkaitan dengan tindak pidana dibidang perpajakan daerah tersebut;
i. memanggil orang untuk didengar keterangannya dan diperiksa sebagai saksi atau tersangka;
j. menghentikan penyidikan; dan atau
k. melakukan tindakan lain yang perlu untuk kelancaran penyidikan tindak pidana dibidang perpajakan daerah tersebut, berdasarkan ketentuan peraturan perundang-undangan yang berlaku.
(3) Penyidik sebagaimana dimaksud dalam ayat (1), memberitahukan dimulainya penyidikan dan menyampaikan hasil penyidikannya kepada penuntut umum, sesuai dengan ketentuan yang diatur dalam Undang-Undang Nomor 8 tahun 1981 tentang Hukum Acara Pidana.
B BAABB XXIIVV K KEETTEENNTTUUAANN PPEERRAALLIIHHAANN P Paassaall 220 0 S Seemmuuaa ppeerriizziinnaann ddaann kkeetteennttuuaann yyaanngg mmeennggaattuurr tteennttaanngg SSuurraatt IIzziinn T Teemmppaatt UUssaahhaa yyaanngg tteellaahh ddiitteerrbbiittkkaann sseebbeelluumm ddiibbeerrllaakkuukkaann P Peerraattuurraann DDaaeerraahh iinnii,, hhaakk ddaann kkeewwaajjiibbaann ddiinnyyaattaakkaann mmaassiihh tteettaapp b beerrllaakkuuddaannhhaarruussmmeennyyeessuuaaiikkaannddeennggaannPPeerrddaa iinnii.. B BAABB XXVV K KEETTEENNTTUUAANN PPEENNUUTTUUPP P Paassaall 221 1 H Haall--hhaall yyaanngg bbeelluumm ccuukkuupp ddiiaattuurr ddaallaamm PPeerraattuurraann DDaaeerraahh iinnii,, aakkaann d diitteettaappkkaann lleebbiihh llaannjjuutt oolleehh BBuuppaattii sseeppaannjjaanngg mmeennggeennaaii p peellaakkssaannaaaannnnyyaa.. P Paassaall 2222 P PeerraattuurraannDDaaeerraahhiinniimmuullaaiibbeerrllaakkuusseejjaakkttaannggggaallddiiuunnddaannggkkaann.. A Aggaarr sseettiiaapp oorraanngg ddaappaatt mmeennggeettaahhuuiinnyyaa,, mmeemmeerriinnttaahhkkaann p peenngguunnddaannggaann PPeerraattuurraann DDaaeerraahh iinnii ddeennggaann ppeenneemmppaattaannnnyyaa ddaallaamm L LeemmbbaarraannDDaaeerraahhKKaabbuuppaatteennBBaannggkkaaBBaarraatt.. D Diitteettaappkkaann ddii MMuunnttookk p paaddaa ttananggggaall 226 6 AApprriill 22000606 B BUUPPAATTII BBANANGGKKAA BBAARRAATT,, ddttoo H H.. PPAARRHHAANN AALLII D Diiuunnddaannggkkaann ddi i MMuunnttookk p paaddaa ttaannggggaall 2277 NNoovveemmbbeerr 22000066 S SEEKKRREETTAARRIISS DDAAEERRAAHH K KAABBUUPPAATTEENN BBAANNGGKAKA BBAARRAATT,, ddttoo R RAAMMLLII NNGGADADJJUUMM L LEEMMBBAARRAANNDDAAEERRAAHHKKAABBUUPPAATTEENNBBAANNGGKKAABBAARRAATTTTAAHHUUNN22000066NNOOMMOORR 11 SSEERRIICC
L LAAMMPPIIRRAANN :: PEPERRAATTUURRAANN DDAAEERRAAHH TETENNTTAANNGG P PEEMMBBEERRIIAANN SSUURRAATT IZIZIINN TTEEMMPPAATT U USSAAHHAA DADALLAAMM WIWILLAAYYAAHH K KAABBUUPPAATTEENN BBAANNGGKKAA BBAARRAATT N NOOMMOORR 55 TTAAHHUUNN 22000606
T
TA
AR
RI
IF
F
I
IZ
ZI
I
N
N
T
TE
EM
MP
PA
A
T
T
U
US
SA
A
HA
H
AN NOO JEJENNIISS UUSSAAHHAA BIBIAAYYAA IIZZIINN TTEEMMPPAATT UUSSAAHHAA ( (RRpp)) 1 1 2 2 3 3 A A.. PPeerrddaaggaannggaann 1 1.. AAppoottiikk 550000..000000,,- 22.. AAMMPPSS 505000..000000,,-- 3 3.. KKiiooss EEcceerraann BBBBMM 7755..000000,,-- 4 4.. PPaannggkkaallaann BBBBMM 101000..000000,,-- 5 5.. PPooooll KKoonnssuummeenn 11..000000..000000,,-- 6 6.. PPSSTTDD 11..225500..000000,,-- 7 7.. SSPPBBUU 11..550000..000000,,-- 8 8.. DDeeppaarrttmmeenntt SSttoorree 757500..000000,,-- 9 9.. TTookko o AAllaatt--aallaatt KKaannttoorr ddaann OOllaahhrraaggaa 151500..000000,,-- 1 100.. TTookko o AAllaatt LLiissttrriikk//BBaanngguunnaann//BBeessii 252500..000000,,-- 1 111.. TTookko o AAllaatt MMuussiikk 202000..000000,,-- 1 122.. TTookko o EElleekkttrroonniikkaa 252500..000000,,-- 1 133.. TTookko o EEmmaass//PPeerrhhiiaassaann 252500..000000,,-- 1 144.. TTookko o GGaass EEllppiijjii 202000..000000,,-- 1 155.. TTookko o GGrroossiirr 252500..000000,,-- 1 166.. TTookko/o/CCoouunntteerr HHaannddpphhoonnee 202000..000000,,-- 1 177.. TTookko o KKaaccaammaattaa//OOppttiikkaall 101000..000000,,-- 1 188.. TTookko o KKeelloonnttoonngg 101000..000000,,-- 1 199.. TTookko o KKhhuussuuss PPeennjjuuaallaann BBuukku u ddaann AAllaatt TTuulliiss 7755..000000,,-- 2 200.. TTookko o KKuuee//RRoottii 7755..000000,,-- 2 211.. TTookko o MMeeuubbeell ddaann FFuurrnniittuurree 225500..000000 2 222.. TTookko o MMoobbiill :: -- ddeennggaann SShhoowwrroooom m 505000..000000,,-- -- ttaannppaa SShhoowwrroooomm 252500..000000,,-- 2 233.. TTookko o SSeeppeeddaa MMoottoorr :: -- ddeennggaann SShhoowwrroooom m 353500..000000,,-- -- ttaannppaa SShhoowwrroooomm 202000..000000,,-- 2 244.. TTookko o MMoobbiill ddaann SSeeppeeddaa MMoottoorr 808000..000000,,-- 2 255.. TTookko o SSeeppeeddaa KKaayyuuhh 101000..000000,,-- 2 266.. TTookko o SSppaarree PPaarrtt :: -- SSeeppeeddaa KKaayyuuhh 7755..000000,,-- -- SSeeppeeddaa MMoottoorr 202000..000000,,-- -- MMoobbiill 303000..000000,,-- -- SSeeppeeddaa MMoottoorr ddaann MMoobbiill 404000..000000,,--
N NOO JEJENNIISS UUSSAAHHAA BBIIAAYYAA IIZZIINN TTEEMMPPAATT UUSSAHAHAA ( (RRpp)) 1 1 2 2 33 2 277.. ToTokkoo OObbaatt 202000..000000,,-- 2 288.. ToTokkoo PPeerraallaattaann NNeellaayyaann 7755..000000,,-- 2 299.. ToTokkoo PPeerrlleennggkkaappaann SSeemmbbaahhyyaanngg 7755..000000,,-- 3 300.. ToTokkoo SSeeppaattuu 151500..000000,,-- 3 311.. ToTokkoo SSoouuvveenniirr 101000..000000,,-- 3 322.. ToTokkoo TTeekkssttiill ((PPaakkaaiiaann)) 151500..000000,,-- 3 333.. ToTosseerrbbaa 252500..000000,,-- 3 344.. PePellaattaarraann JJuuaall BBaahhaann BBaanngguunnaann :: -- ss..dd.. 2255 mm²² 101000..000000,,-- -- 2255 mm ss..dd.. 110000 mm²² 202000..000000,,-- -- ddii aattaass 110000 mm²² 303000..000000,,-- 3 355.. RuRummaahh MMaakkaann//RReessttoorraann :: -- ss..dd.. 2200 tteemmppaatt dduudduukk 101000..000000,,-- -- 2211 ss..dd.. 5500 tteemmppaatt dduudduukk 151500..000000,,-- -- ddii aattaass 5500 tteemmppaatt dduudduukk 202000..000000,,-- 3 366.. WaWarruunngg KKooppii//WWaarruunngg MMaakkaannaann :: --s.s.dd.. 2255 mm²² 7755..000000,,-- -- ddii aattaass 2255 mm²² 101000..000000,,-- 3 377.. SoSorrttaassii LLaaddaa 252500..000000,,-- 3 388.. KoKolleekkttoorr PPaassiirr TTiimmaahh 252500..000000,,-- 3 399.. PePerrddaaggaannggaann UUmmuumm (( CCVV,,PPTT ddaann FFaa )) 252500..000000,,--
N NOO JEJENNIISS UUSSAAHHAA BBIAIAYYAA IIZZIINN T(R(TERpEMp)MP) PAATT UUSSAAHHAA 1 1 2 2 3 3 B B.. JJaassaa 1 1.. BBaannggssaall TTeerrbbuukkaa 202000..000000,,-- 2 2.. BBaannggssaall TTeerrbbuukkaa lluuaass lleebbiihh ddaarrii 110000 mm²² 252500..000000,,-- 3 3.. GGuuddaanngg -- ss..dd.. 110000 mm 151500..000000,,-- -- 110000 mm ss..dd.. 225500 mm 202000..000000,,-- -- ddii aattaass 225500 mm 252500..000000,,-- 4 4.. IInnssttaallaattoorr 202000..000000,,-- 5 5.. LLaabboorraattoorriiuumm 202000..000000,,-- 6 6.. BBeennggkkeell RReeppaarraassii :: -- RRaaddiioo//TTaappee RReeccoorrddeerr 7755..000000,,-- -- TTVV//KKuullkkaass 101000..000000,,-- -- AAccccuu//DDyynnaammo/o/JJaamm 7755..000000,,-- 7 7.. BBeennggkkeell LLaass,, RRaannjjaanngg ddaann AAllaatt RRuummaahh TTaannggggaa ddaarrii BBeessii 101000..000000,,-- 8 8.. BBeennggkkeell MMoobbiill 151500..000000,,-- 9 9.. BBeennggkkeell SSeeppeeddaa MMoottoorr 101000..000000,,-- 1 100.. BBeennggkkeell MMoobbiill ddaann SSeeppeeddaa MMoottoorr 202000..000000,,-- 1 111.. BBeennggkkeell SSeeppeeddaa 7755..000000,,-- 1 122.. AAkkuuppuunnttuurr 7755..000000,,-- 1 133.. BBKKIIAA//RRuummaahh BBeerrssaalliinn//KKlliinniik k BBeerrssaalliinn 252500..000000,,-- 1 144.. PPaannttii PPiijjaatt 202000..000000,,-- 1 155.. PPrraakktteekk DDookktteerr UUmmuumm 202000..000000,,-- 1 166.. PPrraakktteekk DDookktteerr SSppeessiiaalliiss 252500..000000,,-- 1 177.. PPrraakktteekk DDookktteerr GGiiggii 202000..000000,,-- 1 188.. PPrraakktteekk BBiiddaann 151500..000000,,-- 1 199.. BBaannkk// AAssuurraannssii 303000..000000,,- -2 200.. TTrraavveellBBiirroo//TTiittiippaann//JJaassaa AAnnggkkuuttaann 252500..000000,,-- 2 211.. EEMMKKLL//VVoooonn 202000..000000 2 222.. BBiillyyaarrdd 252500..000000,,-- 2 233.. CCaatteeeerriinngg 151500..000000,,-- 2 244.. SSnnaacckk BBaarr 151500..000000,,-- 2 255.. DDeeppoott AAiirr MMiinnuumm IIssii UUllaanngg 151500..000000,,-- 2 266.. HHootteell -- ss..dd.. 1155 kkaammaarr 505000..000000,,-- -- ddii aattaass 1155 kkaammaarr 757500..000000,,-- 2 277.. LLoossmmeenn 252500..000000,,-- 2 288.. MMootteell 252500..000000,,-- 2 299.. RRuummaahh PPeennggiinnaappaann 252500..000000,,-- 3 300.. WWiissmmaa 303000..000000,,--
N NOO JEJENNIISS UUSSAAHHAA BBIAIAYYAA IIZZIINN T(R(TERpEMp)MP) PAATT UUSSAAHHAA 1 1 2 2 3 3 3 311.. KKaapp SSaalloonn//KKeerriittiinngg RRaammbbuutt -- kkeecciill ((lluuaass ss..dd.. 1122 mm²²)) 101000..000000,,-- -- bbeessaarr ((lluuaass ddii aattaass 1122 mm²²)) 151500..000000,,-- 3 322.. KKuurrssuuss BBaahhaassaa IInnggggrriiss,, MMaatteemmaattiikkaa ddaann sseejjeenniissnnyyaa 101000..000000,,-- 3 333.. PPeemmaannggkkaass RRaammbbuutt 7755..000000,,-- 3 344.. PPeennggaaccaarraa//AAddvvookkaatt//NNoottaarriiss//AAkkuunnttaann//KKoonnssuullttaann 757500..000000,,-- 3 355.. PPhhoottoo SSttuuddiioo 202000..000000,,-- 3 366.. PPeerrcceettaakkaann//FFoottooccooppyy//SSaabblloonn 151500..000000,,-- 3 377.. RReennttaall KKaasseett//CCDD//VVCCDD//DDVVDD 101000..000000,,-- 3 388.. RReennttaall MMoobbiill 303000..000000,,-- 3 399.. RReennttaall SSeeppeeddaa MMoottoorr 202000..000000,,-- 4 400.. RReennttaall KKoommppuutteerr 151500..000000,,-- 4 411.. SSttaassiiuunn RRaaddiioo 151500..000000,,-- 4 422.. SSaarraannaa HHiibbuurraann ddaann OOllaahhrraaggaa 202000..000000,,-- 4 433.. TTuukkaanngg DDoobbii//WWaasssseerry y 252500..000000,,-- 4 444.. TTuukkaanngg GGiiggii 151500..000000,,-- 4 455.. TTuukkaanngg GGaammbbaarr 101000..000000,,-- 4 466.. TTeemmppaatt PPeennccuucciiaann MMoobbiill ddaann SSeeppeeddaa MMoottoorr 151500..000000,,-- 4 477.. WWaarruunngg TTeelleekkoommuunniikkaassii 151500..000000,,-- 4 488.. WWaarruunngg IInntteerrnneett 151500..000000,,-- 4 499.. VViiddeeooSShhoooottiinngg//KKaammeerraa 151500..000000,,- -5 500.. PPeemmbboorroonngg ((PPTT..,, CCVV..,, FFaa..)) 303000..000000,,--
N NOO JEJENNIISS UUSSAAHHAA BBIAIAYYAA IIZZIINN TTEEMMPPAATT UUSSAAHHAA ( (RRpp)) 1 1 2 2 3 3 C C.. PPeerriinndduussttrriiaann 1 1.. BBiioosskkoopp//TThheeaattrree 252500..000000,,-- 2 2.. KKeerraajjiinnaann KKuulliitt 151500..000000,,-- 3 3.. KKeerraajjiinnaann RRoottaann//BBaammbbuu//AAkkaarr BBaahhaarr ddaann sseejjeenniissnnyyaa 151500..000000,,-- 4 4.. KKeerraajjiinnaann TTiimmaahh -- mmeekkaanniiss 202000..000000,,-- -- nnoonn mmeekkaanniiss 151500..000000,,-- B Baattaakkoo 225500..000000 5 5.. PPaabbrriikk BBaattuu BBaattaa//BBaattaakkoo//GGeenntteenngg//KKeerraammiikk ddaann sseejjeenniissnnyyaa 505000..000000,,-- 6 6.. PPaabbrriikk EEss 202000..000000,,-- 7 7.. PPaabbrriikk KKeerruuppuukk ddaann sseejjeenniissnnyyaa 101000..000000,,-- 8 8.. PPaabbrriikk MMiiee,, BBiisskkuuiitt ddaann sseejjeenniissnnyyaa 151500..000000,,-- 9 9.. PPaabbrriikk PPeennggaalleennggaann IIkkaann//BBuuaahh--bbuuaahhaann 303000..000000,,-- 1 100.. PPaannddaaii BBeessii 7755..000000,,-- 1 111.. PPaannddaaii EEmmaass 151500..000000,,-- 1 122.. PPeemmbbiikkiinnaann KKaappaall LLaauutt 505000..000000,,-- 1 133.. PPeemmbbiikkiinnaann PPeerraahhuu 252500..000000,,-- 1 144.. PPeemmbbuuaattaann KKaarroosseerrii MMoobbiill 202000..000000,,-- 1 155.. PPeemmbbuuaattaann GGaarraamm//CCuukkaa MMaakkaann//KKeeccaapp ddaann sseejjeenniissnnyyaa 7755..000000,,-- 1 166.. PPeennggaassiinnaann IIkkaann ddaann sseejjeenniissnnyyaa 7755..000000,,-- 1 177.. PPeennggaassaapp KKaarreett 151500..000000,,-- 1 188.. PPeennggggeerrggaajjiiaann KKaayyuu -- mmeekkaanniiss 202000..000000,,-- -- nnoonn mmeekkaanniiss 101000..000000,,-- 1 199.. PPeennggggiilliinnggaann KKooppii -- kkeecciill 7755..000000,,-- -- bbeessaarr 151500..000000,,-- 2 200.. PPrroosssseessiinng g KKaarreett 303000..000000,,-- 2 211.. PPeerruussaahhaaaann GGaass//GGaass AAssaamm//OOkkssiiggeenn ddaann sseejjeenniissnnyyaa 454500..000000,,-- 2 222.. PPeerruussaahhaaaann MMaakkaannaann,, MMaakkaannaann TTeerrnnaakk//TTeeppuunngg IIkkaann 252500..000000,,-- 2 233.. PPeerruussaahhaaaann PPeennaammbbaannggaann BBaahhaann GGaalliiaann GGoolloonnggaann CC :: -- PPaassiirr KKuuaarrssaa//KKaaoolliinn 757500..000000,,-- -- BBaattuu GGrraanniitt 454500..000000,,-- -- GGoolloonnggaann CC llaaiinnnnyyaa 353500..000000,,-- 2 244.. PPeerruussaahhaaaann PPeennggeeccoorraann 252500..000000,,-- 2 255.. TTuukkaanngg JJaahhiitt//KKoonnvveekkssii -- kkeecciill 101000..000000,,-- -- bbeessaarr 303000..000000,,-- 2 266.. TTuukkaanngg KKaayyuu//KKuurrssii RRoottaann//MMeeuubbeeuull//AAllaatt--aallaatt RRuummaahh T Taannggggaa ddaarrii KKaayyuu 202000..000000,,--
N NOO JEJENNIISS UUSSAAHHAA BBIAIAYYAA IIZZIINN TTEEMMPPAATT UUSSAAHHAA ( (RRpp)) 1 1 2 2 3 3 2 277.. VVuullkkaanniissiirr BBaann 252500..000000,,-- D D.. LLaaiinn--llaaiinn 1 1.. TTaammbbaakk UUddaanngg ppeerr hheekkttaarr 202000..000000,,-- 2 2.. TTaammbbaakk IIkkaann ppeerr hheekkttaarr 202000..000000,,-- 3 3.. PPeetteerrnnaakkaann AAyyaamm RRaass -- 550000 ss..dd.. 11000000 eekkoorr 101000..000000,,-- -- 11000000 ss..dd.. 22000000 eekkoorr 151500..000000,,-- -- ddii aattaass 22000000 eekkoorr 202000..000000,,-- 4 4.. UUssaahhaa PPeetteerrnnaakkaann BBaabbii -- ss..dd.. 110000 eekkoorr 101000..000000,,-- -- 110000 ss..dd.. 550000 eekkoorr 151500..000000,,-- -- 550000 ss..dd.. 11000000 eekkoorr 202000..000000,,-- -- ddii aattaass 11000000 eekkoorr 252500..000000,,-- 5 5.. PPeetteerrnnaakkaann llaaiinn--llaaiinn -- lluuaass kkaannddaanngg ss..dd.. ½½ hheekkttaarr 202000..000000,,-- -- lluuaass kkaannddaanngg ddii aattaass ½½ hheekkttaarr 252500..000000,,-- 6 6.. UUssaahhaa RRuummppuutt LLaauutt ddaann sseejjeenniissnnyyaa 101000..000000,,-- 7 7.. PPeennggggiilliinnggaann PPaaddii -- ss..dd.. 4400 ppKK 101000..000000,,-- -- ddii aattaass 4400 ppKK 121255..000000,,-- B BUUPPAATTII BBAANNGGKAKA BBAARRAATT,, CCaapp//ddttoo H H.. PPAARRHHAANN AALLII D Diiuunnddaannggkkaann ddi i MMuunnttookk p paaddaa ttaannggggaall S SEEKKRREETTAARRIISS DDAAEERRAAHH K KAABBUUPPAATTEENN BBAANNGGKAKA BBAARRAATT CCaapp//ddttoo R RAAMMLLII NNGGADAD JJUUMM L LEEMMBBAARRAANNDDAAEERRAAHHKKAABBUUPPAATTEENNBBAANNGGKKAABBAARRAATTTTAAHHUUNN22000066NNOOMMOORR 11 SSEERRIICC
PENJELASAN
ATAS
PERATURAN DAERAH KABUPATEN BANGKA BARAT
NOMOR 5 TAHUN 2006 TENTANG P PEEMMBBERERIIAANN SSUURRAATT IIZZIINN TTEEMMPPAATT UUSSAAHHAA ((SSIITTUU)) D DAALLAAMM WWIILLAAYYAAHH KKAABBUUPPAATTEENN BBAANNGGKAKA BBAARRAATT I. UMUM
Perkembangan suatu daerah salah satunya ditandai dengan semakin meningkatnya perekonomian yang ditandai pertumbuhan dunia usaha yang jumlahnya cukup signifikan sehingga terbukanya peluang kerja yang pada gilirannya menyerap tenaga kerja.
Maka dalam rangka meningkatkan pendapatan asli daerah Kabupaten Bangka Barat dan untuk menciptakan ketertiban dan keamanan serta kenyamanan di bidang usaha, maka penataan perizinan tempat usaha perlu diatur, mengingat fungsi perizinan dimaksudkan untuk mengadakan pembinaan, pengaturan, pengendalian dan pengawasan.
Pada dasarnya pemberian izin tempat usaha oleh Pemerintah Kabupaten Bangka Barat tidak harus dipungut akan tetapi untuk melaksanakan fungsi tersebut terhadap perizinan tertentu dalam hal ini izin tempat usaha masih dipungut retribusi.
I III.. PPAASSAALL DDEEMMII PPAASSALAL Pasal 1 Cukup jelas. Pasal 2 Cukup jelas. Pasal 3 ayat (1) Cukup jelas. ayat (2)
Yang dimaksud dengan “Klasifikasi” adalah Tingkatan.
Pasal 4 Cukup jelas. Pasal 5 ayat (1) Cukup jelas. ayat (2) Cukup jelas. Pasal 6 Cukup jelas. Pasal 7 ayat (1) Cukup jelas. ayat (2) Cukup jelas.
Pasal 8
ayat (1)
Cukup jelas. ayat (2)
Tarif retribusi adalah nilai rupiah atau persentase tertentu yang ditetapkan untuk menghitung besarnya retribusi.
Pasal 9
Cukup jelas.
Pasal 10
Objek retribusi tersebut merupakan jenis retribusi jasa tertentu yang disediakan oleh Pemerintah Daerah dengan mempertimbangkan faktor sosial-ekonomi sehingga layak untuk dijadikan objek retribusi.
Pasal 11 Cukup jelas. Pasal 12 ayat (1) Cukup jelas. ayat (2) Cukup jelas. Pasal 13 Cukup jelas. Pasal 14 ayat (1)
jenis usaha yang dimaksud adalah jenis usaha yang bergerak di bidang perdagangan, jasa, perindustrian, dll.
ayat (2) Cukup jelas. ayat (3) Cukup jelas. ayat (4) Cukup jelas. ayat (5) Cukup jelas. Pasal 15 Cukup jelas. Pasal 16 ayat (1)
Yang dimaksud dengan tidak dapat di borongkan adalah bahwa seluruh proses kegiatan pemungutan retibusi tidak dapat diserahkan pada pihak ketiga
ayat (2)
Cukup jelas.
Pasal 17
Pasal 18
ayat (1)
Yang dimaksud dengan kelalaian adalah kesalahan yang diakibatkan karena kealpaan yang dilakukan oleh wajib retribusi sehingga mendatangkan/menimbulkan kerugian dibidang pendapatan daerah.
ayat (2)
Cukup jelas.
Pasal 19
ayat (1)
Penyidik di bidang retribusi daerah adalah pejabat PNS tertentu di lingkungan Pemerintah Kabupaten Bangka Barat yang diangkat oleh Menteri Kehakiman sesuai peraturan perundang-undangan yang berlaku.
ayat (2) Cukup jelas. yat (3) Cukup jelas. Pasal 20 Cukup jelas. Pasal 21 Cukup jelas. Pasal 22 Cukup jelas.


text:
Amerikaatti ammitii saatii cabbii, dhaamochaa fi fi bokkaati. Dhaamochii akka qoraatti nama qilxiphuu, cabbii fi bubbeen wal qabate Amerikaa Jiddugala Dhihaa waliin dhahaa, Kaaba Bahaatii fi Kibbaatti dhuftee nama hedduu haajaa fi hujii irraa oolche.
Karaa baaburaatii fi ka makiinaalee akkanuma cuccuftee dhaqaa fi galallee nama dhoowwe.
Akka raaga qilleensa Amerikaatti qilleensii Waashington DC,New York, Filadelphiyaa fi Boston hardhaa digrii selshiyeessii 10 gadi diqqo turee achiiyyuu gadi bu’e.
Dhaamochaa fi bubbeen lafa qabbaneessite tun Filooridaa fi Teksasii duruu oowwa dansaa jaalatanillee hin hanqanne. Bulchooti manneen barnootaa nafii ijoollee dhaamocha haga dabraa kana hin dandahu jedhanii manneen barnootaa kumii hedduu cufaa oole.
Dhaamochaa,cabbii fi bubbeen tun jireenna nama miliyoona 200 kaan hujiii irraa oolchaa,kaan karaa irraa oolchaa,kaan ammo ammoo barnootaa fi haajaa isaa hedduu irraa oolchite.


text:
Waggoota darban muraasa keessa barattoonni yunivarsitoota Itoophiyaa adda addaa keessatti argaman mormii siyaasaa fi sochiilee bal'aa gaggeessa turaniiru. Barattoonni itti cichanii sagalee uumatasaanii dhageesisaniiru.
Sabaab waldhabuun mooraa yuuniversitoota Itoophiyaa keesatti rakkoo isa hammaataadha.
Sababa waldhabdee yuuniversitii keesatti uumamuutiin lubbuun barattoota hedduu darbeera.
Baruma kanallee nageenyasaaniif kan sodaatan barattoonni yunivarsitoota nannoo isaanitiin alatti argaman hin deemnu jechaa turan.
Akkasumas maatiin ijoolleesaanii gara yunivarsitootaatti erguuf boonaa osoo hin taanee yaaddoon gaggeessaa jiru. Kanneen yaaddoonni itti cimnaan barattoota isaanii hambisaniilleen manni yaa lakkaa'u.
''Yunivarsitiin maal saatu yunivarsitii ta'ee?''
Hirmaataa sochii barattoota baroota 1960 kan turan Dr Yeras Warqi Adimaase, yunivarsitii Finfinneetti waggoota 36'f waan barsiisaniif, gaaffiiwwan siyaasaa barattootaa fi sochiilee isaanii hubachuuf itti dhiheenya qabu.
Gaaffiin barattootaa bara isaanii ''lafti qotee buulaaf'' jedhuufi gaaffii fi sochiin barattoota bara kanaa baayyee garaa garummaa qaba.
Yeroo sana barattoonni kan mormanii fi kan irratti wal ta'an sirnnicharratti ture kan jedhan Dr Yeraas Warqi, tokkummaanii fi waliin dhaabbachuun mallattoo barattoota bara isaanii akka ture yaadatu.
Kan ammaa garuu, ''bartttoonni sanyiin adda walqooduun yeroo tokko tokkoos amataanilee wal hiiruun ni mul'ata'' jedhu.
Waggoota darban kurnan keessatti mormii fi jeequmsa yunivarsitoota keessatti taasifamaniin wal qabatee qabeenyaawwan yunivarsitii hedduun miidhaaf saaxilamaniiru.
Bara isaanitti barattoonni alatti poolisoota waliin walitti haa bu'an malee dallaa yunivarsitt irraan illeen miidhaa hingahan ture. Yunivarsitoota reebuun gonkumaa kan hinyaadamne kan jedhan hayyuun kun, ''sirriiyyu yunivarsitiin dahoo fi kaampii sochii ture'' jedhaniiru.
Haallii fi amalli qabsoo barattoota bara kanaas kan bara isaaniin adda ta'uu fakkeenyawwan kaasuun dubbatu.
Barataan kutaa kutaabaa keessa ta'ee qo'atu duubaanan rukutamaa laata jedhee kan yaadda'u yoo ta'e, kutaa cisichaatti wal sodaachuun irriiba malee alkan kan dabarsn yoo ta'e, barattoonni shamarranii ni gudeedamnaa laata jechuun ka yaadda'an yoo ta'e, ''kun maal isaatu yunivarsitiidha?'' jedhu.
Jechi yunivarsitii jedhu mataansaa jecha Ingiliiffaa 'universal' jedhu irraa kan dhufee fi kan kallattii ilaalcha namootaa gabbisuu fi haalawwan bal'isee kan ilaalu yoo ta'u, yeroo ammaa garuu dhimmoota amantaa fi sabaan wal qoollifachuun heddummaatee carraan yyuniversitii utuu hin argamin hafaa jira jedhu.
Barataan haala akkanaa keessatti kufuun waan nama ajaayibu miti kan jedhan namoonni kunneen haaluma qabatamaa siyaasa biyyattiitu mooraa yuuniversitii keessattilee mul'ataa jira jedhu.
Isaaniifi barattoonni yeroo sanaa turan wayita qabsaa'aa turan haala qabatamaa addunyaarrattti hundaa'uuni. ''Tarii yeroo sana waa'ee haala qabatamaa idil addunyaarratti hundaa'aa kan turre utuu amma ta'ees waanuma ijoolleen ammaa godhan kana goona.'' jedhan.
Warraaqsii fi komiin barataa ukkaamfamuu qaba otoo hin taane kan jajjabeeffamuu qabuudha kan jedhan Dr. Yaraasworqi garuummoo haalli warraasa barataa yeroo ammaa daandiisaa waan gadi dhiiseef sirrachuutu irra jira jedhan.
"Barataa Yuuniversitii yeroo sanaa fi ammaa waldorgomsiisuun ni cima"
Dhimma Warraaqsa Itiyoophiyaa keessa turerratti kitaaba kan barreessan hirmaataan warraaqsa barattoota Itoophiyaa duraanii Gabruu Taarraqee baayina barattootaa, haalli biyyaa fi addunyaa dafee dafee jijjiiramuun fi haalonni biroon barattoota yeroosaanii fi kana ammaa waldorgomsiisuun ni cimata jedhan.
Isaaniif walitti michoomanii adda bababyiitti bahanii warraaqsa kaasuun salphaa ture. Barataan falaasama 'Maarkisiizim-Leeniniizim' hordofaa ture jedhu Dr. Gabruun.
''Kaayyoo gooroon keenya Itoophiyaa guddate arguudha.Jiruun qonnaan bulaa fi warreen jireenya gadi aanaa jiraatanii akka fooyya'uuf qabsaa'aa turre''
Akkasaan jedhanitti sirni federaalizimii sabarratti bu'uureffatee Itoophiyaa keessatti amma hojiirra oolaa jiru dhiibbaa gudda fideera.
Waggoota darban keessa mootummaan ADWUI dabi siyaasi inni barattoota irrati dalage dhiibbaa mataasaa qaba jedhu.
"Yeroo sana siyaasi daldala hin turre"
Dura Taa'aan Paartii Kongireesii Federaalistii Oromoo Pirofeesar Mararaa Guddinaa barattoonni dhaloota bara 1960ootaa ta'an waan lamaan kanneen ammaarraa adda ta'u jedhu.
Tokkoffaa, tokkummaan yeroo sana ture hafee hinumaa barattoonni dubbii ijoo walitti isaan gurmeessurratti mariyachuu dhabuun qormaata cimaadha jedhan.
Lammaffaa yeroo isaan barachaa turan barattoonni kan dhaaba siyaasaatti seenaniif qabsoodhaaf malee faayidaadhaaf miti, amma garuu bu'aarratti kan hundaa'eedha jedhu.
''Siyaasni akka har'aa gara daldalaatti hin geeddarmne ture. Lafti qonnaan bulaaf kan jedhuu fi walqixxummaan sabootaa gaaffii ijoo turan. Yeroo sana gaaffiin eenyummaa hunda biratti fudhatama qaba ture. Mootummaas ta'e qaamni kamiyyuu kan barbaachisuuf kaayyoodhaaf malee faayidaa addaatiif hin turre''
Mooraa yuuniversitii keessatti qofa osoo hin taane akkuma Itoophiyaatti badiin ADWUI siyaasaan daldalaa turuusaati jedhu Pirofeesar Mararaan


text:
Waan hedduu Keenyaa fi Soomaliin waliin qaban keessa tokko daldala.
Caatii(miraa) Keenyaa guyyuu gara Soomaliitti fa’an jalaa daldaldootii doolara kuma 800 argatti torbaan.
Keenyaan ammaaf akka caatiin(miraan) kun itti hin seenne seera baafatte.
Akka minsiterii geejjiba xuyyuura Soomalii, Alii Ahmed Janagalii VOA-ti himetti mootummaan isanii Caatii irraa faaydaa womatuu hin argatu.
Torbaanitti Xuyyuura 20 Keenyaa Caatii fahatee Soomalii magaalaa akka Moqaadishoo faa dhufa.
Xuyyuurii kun caatii toonii 20,kintaala 200 fahatee Soomalii dhufa.


text:
Oromo Community of Las Vegas
Recent Photos
Upcoming Events
Google +1 Button
Kaayyoo hawaasa Oromoo magaalaa Las Vegaas
Nu'i hawaasni Oromoo magaala Las Vegasitti argamnu jaarmiyaa bu'aa adda ta'e tokko malee hawaasicha aadaa fi duudha isaa akkasumas sanyii isaa akka sanyii dhala namaa tokkoof ta'utti kabachisiisuu fi eenyummaa isaa dhaloota irraa fuudhee dhaloota itti anuutti akka dabarsan kan taasisuudha. Haaluma kana fakkaatuun Hawaasa Oromoo kannen iddoo birootti argaman wajjiin wal-qunnamuun odeeffannoo fi sochii hawaasichaaf barbaachisu hundumaa keessattuu karaa barnoota, fayyaa fi hojii irratti jiraattota magaala Las Vegasitti argaman hundumaaf odeeffannoo barbaachisu sasabuun gargaarsa barbaachisu godhuuf Jaarmiyaa Dhaabbatee dha. Jaarmiyaan kun guutummatti kan xiyyeefatu Hawaasa Oromoo Kanneen magaala Las Vegas fi naannawa isaatti argaman yoo ta'uu, Fedhii Miseensota hundumaa seeraan kan eeguu fi seera ittiin bulmaataa isaa kan kabajisiisuudha.


text:
Qarshii liqeeffataa fi qarshii liqeessaatu jira
Qarshii liqeeffataa:- Kanaan booda umrii dheeraa waanan qabu natti hin fakkaatu abjuu kootiin halkan edaa nan du’e
Qarshii liqeessaa:- Ayii! hin duutu sirumaa iyyuu umurii dheeraa qabda abjuun faallaa namaa abjoochisaa jedhen.
Qarshii liqeeffataa:- yoom kana qofaa ta’e qarshii kees hundaa lakka’ee sitti kennaan bulee
Qarshii liqeessaa:- As irratti qoosaa kee ni dhaabda hanga qarshii koo naa kennitutti lammata abjuu hin abjootin jeedheen aariin jedhama
Yaada:- Abbootiin keenya qabeenya uumama kunuunsani akka liqiitii nuuf keennani jiru. Nutii immoo liqii kana eegnaa dabarsaa jiraa moo mancaasa jira?
Itti fufa….
Gumaachaan: Marshaa Yilmaa


text:
Koronaa Vaayras (COVID-19)
Wanta addunyaa tana keessatti uumamu hunduu sababa qabaachu waliin murtii Rabbii olta’aatiin adeemsifama. Yeroo amma kanatti dhibeen koronaa jedhamu addunyaa keessatti saffisaan babal’ataa jira. Ummanni addunyaa du’a, dhibee fi sodaa keessatti liqimfamaa jiru. Falli kanaa maali laata? Jalqaba furmaata wanta tokko barbaadun dura sababa isaa beekun karaa laaffisa. “Sababni dhibeen kuni itti jalqabame maalidhaa?” gaafi jedhuuf qorannoon adeemsifamaa jira. Sababa qorattoonni dhiyeessan keessaa tokko sinbira halkanii irraa karaa jiddu-galeessatin gara namaatti darbe. Kana akka sababa tokkootti dhiyeessu dandeenya. Sababni lammataa: badii ykn ma’asiyaa ilmi namaa hojjatuudha.
Vaayrasi kana sinbirri halkanii ykn ilmi namaa gonkumaa uumuu hin danda’u. Oduun “Namatu labaraatori keessatti uume” jedhu sobaa fi shirkii akka ta’e namni beeku qaba. Wanta lubbuu qabu kan uumuu Rabbi tokkicha qofa. Namni tokko, “Rabbii gadiitti ilmi namaa wanta lubbuu qabu uumuun lubbuu itti godha” jedhee yoo amane, Gooftummaa Rabbii keessatti Isatti waa qindeesse jira (shirkii hojjate jira). Kanaafu, vaayrasin kuni wanta Rabbiin olta’aan qofti uumudha. Namoonni ma’asiyaa yoo baay’isan Rabbiin subhaanahu wa ta’aala gocha isaanii kana irraa akka deeb’aniif rakkoo adda addaa itti erga. Qur’aana keessatti ni jedha:
“Dhugumatti, akka isaan deebi’aniif adabbii guddaa dura adabbii xiqqaa isaan dhandhamsiifna.” Suuratu As-Sajdah 32:21
Adabbiin xiqqaan rakkoolee, musiibaa, dhibee fi balaa adda addaa addunyaa tana keessatti nama muudataniidha. Adabbiin guddaan immoo adabbii Aakhiraati. Akka namoonni badii irraa buqqa’uun gara Rabbii deebi’anii amananii fi hojii gaggaarii hojjataniif, adabbii Aakhirah guddaa dura adabbii xiqqaa isaanitti buusa. Yoo isaan gara Isaatti deebi’an, tawbaa isaanii irraa qeebalun isaaniif araarama, adabbii guddaa irraa isaan baraara.
Namni kana sammuutti yoo galche, furmaata barbaadun isa hin dhibu. Furmaata barbaadun dhibee kanaan qabamuun duraa fi erga qabamanii booda wanta hojjachuu qaban beekuu fi hojii irra oolchuu of keessatti qabata. Yeroo ammaa, namoonni baay’een dhibee kanarraa kan ka’ee sodaa fi dhiphinnaan guuttamanii jiru. Eeyyen, dhibee kanaaf qoricha argachuun furmaata guddaadha. Garuu kana waliinu sodaa fi dhiphinna too’achuun furmaata hundarra guddaadha.
Dhibee kanaaf akka hin saaxilamneef wanti ogeeyyin fayyaa ajajan ni jira. Sab-qunnamti (social media) fi tamsaasa oduu irratti namni baay’een kana quba qaba. Garuu akkaataa sodaa fi dhiphinna itti too’atan kan dubbatu hin jiru jechuun ni danda’ama. Dubbiin keenya ammaa akkaata sodaa fi dhiphinna itti too’atan ta’a. Akka furmaatatti qabxiilee armaan gadii kaasu dandeenya:
1ffaa- addunyaan iddoo qormaata akka taate beekun obsuu- addunyaan tuni iddoo qormaataa namni badaa fi gaariin, iimaanan jabaa fi laafaa ta’e ifatti itti bahuudha. Rabbiin subhaanahu wa ta’aalaa ni jedha:
“Dhugumatti Nuti sodaa fi beela irraa wanta tokkoon, akkasumas qabeenya, lubbuu fi fuduraale irraa hir’isuun isin qorra (mokkorra). Warra obsan gammachiisi. Isaan yeroo balaan isaan tuqe, “Dhugumatti nuti kan Rabbiiti, nuti gara Isaatti deebi’oodha.” Jedhaniidha. Isaan warra faaruu fi rahmanni Gooftaa isaanii irraa ta’e isaan irra jiruudha. Warri suni isaanumatu qajeelfamoodha. ” Suuratu Al-Baqarah 2:155-157
Asitti maq-dhaalli “Nuti” jedhu guddinna agarsiisa. Rabbiin subhaanahu wa ta’aalaa aayah tana keessatti maqdhaala Guddinna Isaa agarsiisu fayyadamuun wantoota shaniin gabroota Isaa akka qoru dubbata. 1ffaa- Sodaa irraa wanta tokkoon isaan qora. Kan akka diinotaa fi yeroo waraanaa sodaachu fi rifachuu, dhibee irraa sodaachu. 2ffaa-beelaan isaan qoru. Kuni yeroo hoongee fi midhaan dhabamu ta’uu danda’a. 3ffaa-qabeenya irraa hir’isuun- kunis balaa uumamaa kanneen akka roobaa, lolaa fi kkf qabeenyatti bu’uun qabeenyi hir’achuu danda’a. Ammas, nama jalaa baduun, zaalimni (cunqursaan) nama jalaa fudhachuun, hannaa fi karaalee adda addaatin qabeenyi hir’achuu danda’a. 4ffaa- lubbuu irraa hir’isuun- kana jechuun namoonni jaallatan kanneen akka ijoollee, firoota fi hiriyyootaa du’uudha. 5ffaa-fuduraalee irraa hir’isuun- akka duraanitti firaafireen akka temiraa, muuzi, burtukaanaa fi midhaan nyaataa kanneen akka qamadii, garbuu fi kkf oomisha isaanii kennuu dhiisu. Wantoonni kunniin sababa adda addaatin oomisha isaanii ni hir’isu.
Yeroo wantoota kanniin keessaa muraasni isaanii bu’an namni obse, Rabbiin mindaa isaaf kenna. Namni dallanee fi abdi kute immoo mindaa dhabuu waliin nama balaalefatamaa ta’a. Wanti qormaata kana irraa barbaadamu obsa. Kanaafi, Rabbiin subhaanahu wa ta’aalaa ni jedha, “Warra obsan gammachiisi” kana jechuun mindaa isaanii lakkoofsa ykn hisaaba malee akka argatan isaan gammachiisi. Warroonni obsan warroota gammachiisa guddaa fi kennaa dilbiin milkaa’aniidha. Sababa obsaniin Aakhiratti Jannata qananii seenu. Addunyaa keessatti warra qajeelfamanii fi faarfaman ta’u. Warroonni kunniin warra yeroo balaan isaan tuqe, “Innaa Lillaahi wa innaa ileyh raaji’uun (Dhugumatti nuti kan Rabbiiti, nuti gara Isaatti deebi’oodha).” jedhaniidha.
“Dhugumatti nuti kan Rabbiiti” kana jechuun nuti gabroota Isaati, wanta fedhe nutti hojjachuu danda’a. “nuti gara Isaatti deebi’oodha” kana jechuun du’aan booda kaafamuu, hojiiwwan keenya irratti jazaa argachuu fi obsa keenyaaf mindeefamu ni mirkaneessina. Warroonni obsan kunniin “warra faaruu fi rahmanni Gooftaa isaanii irraa ta’e isaan irra jiruudha.” Kana jechuun maqaa gaariin isaan faarsu, isaaniif araaramu fi rahmanni Rabbiin irraa ta’e isaan irra jiraachudha. Rahmata Isaa keessaa tokko obsa mindaa guddaa ittiin argatan akka qabaatan gochuudha. “Warri suni isaanumatu qajeelfamoodha.” Kana jechuun isaan warra haqa beekanii fi hojii irra oolchaniidha. Bakka kanatti haqa beekun isaanii, “isaan gabroota Rabbii fi gara Isaatti kan deebi’an ta’uu” beekudha. Haqa kana hojii irra oolchun immoo Rabbiif jedhanii obsuudha.[1]
2ffaa-du’aayi baay’isuu- dhibee kana irraa akka eeggamaniif, yoo tasa qabamanis akka fayyaniif du’aayi baay’isuun baay’ee barbaachisaadha. Du’aayi Nabiyyii (SAW) irraa gabaafame keessaa tokko:
اللَّهُمَّ إِنِّي أَعُوذُ بِكَ مِنَ الْبَرَصِ، وَالْجُنُونِ، وَالْجُذَامِ، وَمِنْ سَيِّئِ الأَسْقَامِ
Allaahumma innii a’uuzu bika minal barasi, waljunuuni, waljuzaami, wamin sayyi’il asqaami.
“Yaa Rabbii! Barasa, maraatu, Juzaama fi dhibee badaa irraa siin eeggama.” Sunan Abi Daawud 1554
Barasa-qurcummaa, Ingiliffaan-leprosy, Amaariffaan qumxinnaa. Dhibeen kuni qaama irratti bahuun foonii fi narvii balleessa ykn quuncisa.[2] Juzaamis dhibee gogaa tuquu fi kutaaleen qaamaa akka bubbu’anii fi nyaataman sababa kan ta’uudha.[3]
3ffaa-Tawbaa fi istighfaara baay’isuu-tawbaa jechuun ma’asiyaa (badii) irraa gara Rabbiif ajajamuutti deebi’uudha. Istighfaara jechuun araarama kadhachuudha. Rabbii olta’aa araarama kan kadhataniif, akka badii namaaf dhoksuu fi badii saniif nama hin adabneefi. Akkuma duratti jenne dhibeen kuni sababa namoonni badii hojjataniif namatti dhufuu danda’a. Kanaafu, tawbaa fi istighfaara baay’isuun karaa rakkoo fi adabbii ofirraa ittiin deebisaniidha. Keessumayyuu, iimaana ofii cimsachuun, salaata sirnaan salaatun, halkan gara dhumaatti istighfaara baay’isuun baay’ee nama fayyada. Tawbaa fi istighfaara ilaalchise du’aayiwwan filatamoo linki kana irraa gara jalaatti argachuun ni danda’ama: http://sammubani.com/2019/03/13/tawbah-kutaa-5ffaa/#more-9867
4ffaa- Tawakkula– Rabbiin irratti hirkachuu jechuun wanta fayyadu siif fiduu fi wanta miidhaa qabu sirraa ittisuu keessatti Inni siif gahaa akka ta’e amanuun Isa irratti hirkachuudha. Namni of eeggannoo barbaachisu gochuu waliin “Hasbiyallahu wani’mal wakiil (Rabbiin naaf gahaadha. Inni Tiiksaa akkam tolee!)” jedhee yoo amane, Rabbiin isaaf gahaadha. Rakkoo cimaa isarraa deebisa. Osoo rakkoon isatti bu’eellee, tasgabbii isaaf kenna.
Mi’aa iimaanaa keessaa tokko sodaa fi gaddi namarraa deemudha. Namni iimaanni isaa yoo cime, wanta darbeef hin gaddu, wanta dhufuufis hin sodaatu. Rabbiin subhaanahu wa ta’aalaa ni jedha:
“Dhugumatti, isaan amananii, hojii gaggaarii hojjatanii, salaata sirreessanii salaatanii fi zakaas kennan, mindaan isaanii Gooftaa isaanii biraa isaaniif jira. Sodaan isaan irra hin jiru, isaan hin gaddanis.” Suuratu Al-Baqarah 2:277
Wanta tawakkula qalbii keessatti jabeessan keessaa tokko qadaratti amanuudha. Kana jechuun wanta Rabbiin dursee murteessetti amanuudha. Namni wanta Rabbiin murteesse malee homtu isa akka hin tuqne yoo beekee fi amanee, jeequmsaa fi sodaan isa hin haguugu. Kanaafi, Rabbiin subhaanahu wa ta’aalaa ni jedha:
“Jedhi, “Waan Rabbiin nuuf katabe malee homaa nu hin muudatu. Inni Tiiksaa keenya.” Warroonni amanan Rabbiin irratti haa hirkatan.” Suuratu At-Tawbah 9:51
Dabalataan firii qadaratti amanuu asirraa ilaalun ni danda’ama: http://sammubani.com/2019/01/19/firii-qadaratti-amanuu/#more-9177
Ammas rakkoon erga isatti bu’ee booda waa baay’ee abdachuun ni obsa. Wantoota inni abdatu keessaa:
1-mindaa obsaa- Qur’aana keessatti, “Dhugumatti, warri obsan lakkoofsa malee mindaan isaanii isaaniif kennama.” Suuratu Az-Zumar 39:10
2-Qalbiin qajeelu- Qur’aana keessatti:
“Hayyama Rabbiitin malee hamtuu irraa wanti tokkollee nama hin tuqu. Nama Rabbitti amane, [Rabbiin] qalbii isaa ni qajeelcha. Rabbiin waan hundaa Beekaadha.” Suuratu At-Taghaabun 64:11
Al-A’amash akka gabaasetti Abi Zibyaan akkana jedha: [Gaafa tokko] nuti Alqamah bira turre. Aayanni (keeyyanni) tuni isa biratti qara’amte (dubbifamte):”Nama Rabbitti amane, [Rabbiin] qalbii isaa ni qajeelcha. Rabbiin waan hundaa Beekaadha.” Kana ilaalchisee ni gaafatame. Alqamaanis akkana jedhe, “Inni namticha musiiban (balaan) isa tuqxee ergasii balaan tuni Rabbiin irraa akka taate beeke fi san booda itti gammadee harka kenneedha.” Hadiisa keessatti Ergamaan Rabbii (SAW) akkana jedhan: “Dhimmi mu’imina nama ajaa’ibsiisa. Dhugumatti dhimmi isaa guutun keeyridha (gaariidha). Kuni mu’iminaaf malee eenyufillee kan ta’uu miti. Yoo toltuun isa tuqxe, Rabbiin galateefata. Kuni isaaf gaarii ta’a. Yoo rakkoon isa tuqxe immoo ni obsa. Kunis isaaf gaarii ta’a.” (Sahiih Muslim 2999)[4]
Namni yommuu musiiban isatti buutu obsu, mindaa hangana hin jedhamne argata. Addunyaa keessatti mindaan guddaan maal akka ta’e beektu? Mindaan guddaan qalbiin sakiinaa (tasgabbii), qajeelcha fi yaqiina argachuudha. Fuggisoo kanaa, namni hin obsine tasgabbii fi qajeelcha dhaba. “Aayan tuni akka waligalaatti yoo fudhatamte, nama amane (kana jechuun nama Rabbitti, malaykotatti, kitaabban Isaatti, Ergamtoota Isaatti, Guyyaa Aakhiraa fi qadaratti amane) fi hojii isarraa eeggamu hojjachuun imaana isaa yoo dhugoomse, Rabbiin subhaanahu wa ta’aala haalota, jechoota, beekumsa fi hojiwwan isaa keessatti isa qajeelcha.”[5]
Rabbiin subhaanahu wa ta’aalaa dhibee kana irraa nu haa tiiksu, warra qabamaniifis fayyaa haa kennu jechaa barreefama kana asirratti xumura.
[1] Tafsiir Sa’diyy- 71-72, Zaadul Masiir-95-96,
[2] https://www.almaany.com/ar/dict/ar-en/%D8%A8%D8%B1%D8%B5/
[3] https://www.almaany.com/ar/dict/ar-ar/%D8%AC%D8%B0%D8%A7%D9%85/
[4] Tafsiir ibn Kasiir 8/137-138 ( Daaru Xaybah)
[5] Gabaabinnaan Tafsiira Sa’diyyii -fuula 1023


text:
Hafuurri lamummaa Itiyoopiummaa onnee hunda keenya keessa taa’uu qaba jechuu dhaan muummichi ministeeraa H/Mariam Dassaaleny waamicha dabarsan.
Lamiiwwan Itiyoopiyaa eenuymmaa ofii isaanii akkuma qaban lamummaa gamtaan jiru cimaa ta’e kan Itiyoopiummaas qabu jedhanii jiran.
Muummichi ministeeraa Haayilamaariyaam kana kan dubbatan ayyaana mgaalaa Harar keessatti kabajambe kan sabaa fi sablammootaa fi uummataa irratti ture.
Ayyaanni kun yeroo 11ffaaf kan kabajame yoo ta’u keessummoonni naannolee biyyattii mara irraa affeeraman irratti argamanii jiru.


text:
Korri ganna dabre Koppenhaagen,Deenmaarikitti deemsisame fala guddaallee hin fidne.Dubbiin jijjiirama qilleensa yoo hedduu ammoo siyaasaa tahaa deemiti.
Biyyoonni guddachuutti jiran, "biyyoota guddatan tu qilleensa nurraa hammeessa" jedhan.
Ka kora kanatti hirmaatanii deebi'an Itti gaafatamaan Bosonaa fi Qabeenna Bosonaa Oormiyaa Dr.Girmaa Amantee akka jedhanitti mariin baranaa waan dansaa dubbatte;oowwa qilleensa digrii centigradii lamaa gaditti diqqeessuuf walii-gale.
Marii tana irratti biyyooti marti akkuma walti dhiyaataniin yaada tokkoon fala tokko barbaaduu irratti dubbachaa turan. Wanni addunyaa meeshaa waraanaayyuu caalaa sodaachisaa dhufe qilleensa jijjiirame. Qilleensi jijjiirame daangaa biyyaallee eegatee waan hin deemneef jedhu, Dr. Girmaan.
Wanni guddaan akka Dr.Girmaatti biyyooti dureeyyiin aara warshaalee isaanii keessaa bahu diqqeessuu, akka bosonni hin badne sadarkaa addunyaatti akka seerri bahu tolchuu.
Mee waan Dr.Girmaa gaafanne kutaa duraa MP3 tuquun caqasaa.
How'a Qilleensaa Digirii Sentiigireedii Lamaa Gaditti Xiqqeessuuf Walii galame.
Korri ganna dabre Koppenhaagen,Deenmaarikitti deemsisame fala guddaallee hin fidne.Dubbiin jijjiirama qilleensa yoo hedduu ammoo siyaasaa tahaa deemiti.
Kanaas caqasuu feeta ta'a
-
-
29-11-2022
Komishinni Araaraa Ibsa Baasee Jira
-
-
-
-


text:
“Duuti dhala nama hundaaf kan jiru dha; duuti Maariyaamii garuu hunda ajaa’iba” Q/Yaareed
“Duuti dhala nama hundaaf kan jiru dha; duuti Maariyaamii garuu hunda ajaa’iba” Q/Yaareed
‹‹ሞትሰለመዋቲይደሉ፣ሞታለማርያምየአጽብለኩሉ፤ሞትለማናቸዉምሰዉሁሉየተገባነዉ፣የማርያምሞትግንሁሉንያስደንቃል፡፡›› ቅ/ያሬድ
Dn Takiluu Haayiluun
Amajjii 20/05/2009 B.A
Maariyamii jechuun ol aantuu jechuu dha;kunis isheen uumaatiin gadi, uumamtoota hundaa caalaa ol’aantu waan taateefi dha. Luq 1:35. Abirihaam abba hundaa akkuma jedhamuu Maariyaam jechuun hadhaa hundaa jechuu dha; qoricha isheen nuuf deesseen jireenya bara baraa addunyaan argateeraati. Uum. 12:2-3. Maariyaam jechuun kennaafi qabeenya jechuu dha, yeroof hadhaafi abbaa isheetiif mucaa wareegaan argamte yoo ta’uu illee qoricha addunyaa argamsiisuu isheetiin hanga bara baraatti dhala namaa hundaaf kennaafi qabeenya ta’uun kennamteetti. Luq 1:41. Akkasumas, Maariyaamiin kan hanqina/fafa hin qabnedha; yeroof midhaginaafi simboon waan isheef kennamef yoo ta’u, booda garuu foonifi yaadaan qulqulleettii, yaadafi foon isheetiin dubroo ta’uu ishee, dubrummaafi qulqullummaa waliin simsiistee qabachuu ishee agarsiisa (Luq 1:28-36; Luq 1:45 Weed. 4:7). Maariyamii jechuun amantoota hooggantee mootummaa Waaqayyoo kan seensistu jechuu dha. Sababa Hewaaniin balballii Gannataa cufamee ture deebi’ee sababa dubree Maariyamiin banameerati (Faar 33:15; Galata Maar. Kamisaa.lakk 2).
Waa’ee jireenya haadha keenya dubree Maariyaamii gabaabsinee yoo ilaalle, Caamsaa 01 guyyaa dhalatte irraa eegaluun hanga waggaa sadii guuttutti mana abbaafi haadha ishee jiraatte. Sanaa booda jalqabayyuu kan argamte kadhannaafi wareegaan waan ta’eef gaafa waggaa sadii guuttu Mudde sadii gara Mana Qulqullummaatti geessuun Waaqayyoof kennamte. Isheenis Mana Qulqullummaa tajaajilaa, harriifi warqee wal simsiistee fo’aa, harka ergamaa Qulqulluu Faanu’eelitti nyaataafi dhuugaatii samii sooramaa,waggaa 12 Mana Qulqullummaa keessa jiraatte. Waaqayyos qulqulummaa ishee argee, ergamaa Isaa gara Naazireet Galiilaatti ergee isheen osoo Mana Qulqullummaa keessa jiraattuu ergamaa Qulqulluu Gabri’eeliin misiraachoo ishee dhageessise; iccitii Afuura Qulqulluunis ulfoofte. Umurii ishee waggaa 15 kana booda Manaa Qulqullummaa keessaa kabajaan bahuun mana eegduu ishee Qulqullicha Yooseef akka jiraattu taasifame (Mat 1:18-25). Sana booda mucaa ishee fayyisaa keenya akkuma dubrummaan ulfoofte dubrummaan deesse. Gooftaan keenyi suuta suutaan guddatee waggaa 30 yoggu guutu cuuphamee, waggoota sadiifi ji’oota sadii biyya lafaa irra deddeebi’ee barsiisee, fayyina hundaa raawwatee nuuf jecha Tulluu Qaraaniyoo irratti hanga fannifametti mucaa ishee waliin jiraatte. Sana booda Mucaan ishee Gooftan keenyi qorichi keenyi Iyyasuus Kiristoos akka ajajetti kan jiraatte duukaa bu’aa Waaqayyoo isa jaalatamaa Wangeelaawwii Yohaannis waliin ta’uu Kitaabni Qulqulluun ragaa nuf ba’a. (Yoh 19:27). Du’aa ka’uu Gooftaa keenyaan boodas haati kenyaa dubroo Maariyamiin waa’ee du’aa ka’uu, gara mirga Abbaa Isaatti ol bahuu mucaa isheefi jireenya haarawaa dhugaa ba’aa Qulqulloota duuka bu’oota jaalalaafi kadhannaan jajjabeessaa akka turte kitaaboliin ragaa nuf ba’u.
Yeroon boqonnaa haadha keenya dubree Maariyamii bara B.A. 49 ti. Haati keenya dubroo Maariyaamiin foon kan uffatte waan taateef, sababa balleessaa Addaamiin duuti addunyaa irratti mo’e, ishees qaqqabeera. Haaluma kanaan haati keenya dubroo Maariyamii yeroo umuriin ishee waggaa 64 ta’etti (Gooftaa da’uun dura 15, erga desseen booda 49) Amajjii guyyaa 20 Gooftaan keenya gara Tulluu Dabra Zayiiti jedhamutti gara qulqulloota duuka bu’oota Isaa deemuun isaaniti mul’ate. Duuka bu’oota Isaatiinis boru deebi’een lubbuu haadha koo fudhadha jechuun itti hime. Akkuma jecha Isaatti gaafa Amajjii 21 guyyaa Dilbata Gooftaan keenya teessoo Kiruubel irra taa’uun faarfataa Daawit , qulqulloota ergamoota kumaaf kumaatamaa ta’an waliin dhufee, “yaa haadha koo addunyaa kana irraa si boqachiisuufan dhufe” jechuun itti hime. Yeroo kana isheenis “yaa mucaa koo addunyaan kan siin hin dandeenyee / dacheen kan si hin daangessine, ji’a sagaliifi guyyaa shan gadameessa kootti si badheen, durbummaan ulfa’uun dubrummaan si da’een nan du’aa?” jetteeni. Qulqullichi Yaared “Duuti dhala namaa hundaaf kan jiru dha; duuti Maariyaamii garuu hunda ajaa’iba” akkuma jedhe. Gooftaanis lubbuu si’ool keessatti dararaman/ rakkatan/ isheetti argisiisuun “yaa haadha ko duuti kee lubbuu kana maraaf fayyina isaaniiti” jedheen. Gara-laafettiin haati keenyi dubree Maariyaaminis sababa fayyina lubbuu isaaniif jecha, “lubbuuwwan kanneen naaf fayyifta taanaan haa ta’u” jechuun du’a filatteetti. Yeroo kana namootni achitti walitti qabaman marti jaalalaan ni boo’an; Gooftaan keenyis hunda isaanii jajjabeessee isaaniin eebbise. Lubbuuwwan hedduun si’ool keesssatti dararamanis fayyina waan argataniif hedduu gammadani. Q/Yaareed kana dhugaa yoo ba’uu “yeroon boqonnaa dubree Maariyamii cidha fakkaata” ture jechuun barreesseera.
Gooftaanis Qulqulluun Pheexiros gara samiitti ol jedhee akka ilaalu ajaje, Waaqayyoo Abbaan kafana akka isheen ittin kafanamtuuf qophaa’e itti agarsiise. Dubreenis gara bahaati naannoftee sagalee hafuuran kadhannaa taasiste. Garaa bahaattis akkuma naannofteen boqatte. . Qulqulluun Daawitis sagalee olka’aa dhaan “Duuti qulqullootaa fuula Waaqayyootti kabajamaa dha” jechuun faarfatee ture (Faar.115፡5). Yeroo sa’a sagalaffaa Gooftaan lubbuu ishee fudhate. Foon ishees kafana samiin haguugame; Waaqayyo Gooftaanis duuka bu’oota Isaa bakka garaa garaa irra duumessaan fe’ee isaan waamuun akka foon ishee fudhatan ajaje. Duuka buutotnis foon ishee arganii, Pheexiroos karaa mataa, Yohaannis karaa miilla siree, baatanii gara bakka awwaalcha Geetesemaanii osoo deemaa jiranii waarri Ayihuud faaruu duuka bu’ootafi ergamoota dhaga’anii, “kana dura mucaan ishee   jechuun nu rakkisaa jirachaa jiru, amma immoo isheenis akkuma mucaa ishee du’a mootee kaate jechuun nu burjaajjessu danda’u. Kanaafuu gara jabinaan kottaa foon Maariyaamii haa gubnu’’ jechuun hammeenyaan ka’an. Isaan kessaa namtichi qaamaan jabaa ta’e kan Tawufaaniyaa jedhamu utaalee miilla siree qabate. Battaluma sana ergamaan Waaqayyoo ajajamuun harka isaa lameen seefiin kute. Warreen kaan ijji isaanii arguu dide; abidda ofii baataniinis of gubani. Yeroo kana “balleesseera/yakkeera/ naaf dhiisi” jedhee yoo ishee kadhatu dubroon mataa ishee gad qabattee Qulqullicha Pheexiroosiin “harkasaa cite kana akka duraatti deebisiif/fayyisi” jetten. Innis deebisuusaatiin dhiifama argateera. Namootni hedduunis badii isaanii irraa deebi’uun amananii cuphamaniiru. Sana booda Waaqayyoon galatni haa ga’uutii akka ogummaa Isaatti foon haadha keenya duuka bu’aa Isaa, isa jaalatamaa Qulqullicha Yohaannis waliin fudhachuun Gannata muka jireenyaa /ዕጸሕይወት/ jedhamu jala isaan kaa’eera.
Jalqaba sababni du’a haadha keenya dubroo maariyamii lubbuuwwan si’ool keessa jiraniif fayyina akka ta’e akkuma hubanne sababni inni biroon immoo iccitii foonii mul’isuuf Abbooliin keenya nuu barsiisu “Ati garuu osoo du’uu baattee/dhistee/ akka Henook, akka Eeliyaas, osoo gara samiitti ol baatee natti tola , akka dhokatufii malee garuu isaan kunnin martuu dhumatti du’a ni dhandhamu. Osoo kun siif ta’ee/du’uu dhiftee/ namootni shakkitootni isheenis samii irra kan buute gosa ergamootaa malee isheen gosa dhala namaa miti jechuun barsiisu ture…” jechuun abbootiin ni barsiisu. Kunis Waaqayyo dhala namaa jaalala dhugaa jalachuu Isaa dhugaa kan nuu ba’uufi Waaqayyo foon keenya isa Maariyamii irraa fudhate gonkuma kabajuu Isaafi fudhachuu Isaa caalaatti nu barsiisa.
Ayyaanni dubree Maariyamii kun maaliif Astariyoo /አስተርእዮማርያም/ jedhamaa?
Astariyoo /አስተርእዮ/ jechuun jecha gi’iizii yoo ta’u mul’achuu, ifa bahuu, argamuu jechuudha. Afaan Giriikiin immoo Ephifaaniyaa/ኤጵፋንያ/ jedhama.
Waqtiin Astariyoo galumsa sooma Gooftaa irratti hundaa’uun yoo gabaabbate/gad siiqe/ Amajjii 11 hanga Amajjii 30, (guyyoota 20), yoo dheerate/ol bahe/ Amajjii 11 hanga Guraandhala 3 (guyyota 53) hin caalu.
Waqtiin kun yeroo itti Inni waggaan hin lakkaawamneef Gooftaan waggaan lakka’ameefi waggaa 30 fffa Isaatti harka Yohaannisiin cuuphame, mana cidha Qaanaa Za Galiilaatti raajii isa jalqabaa taasisuun bishaan gara wayiniitti jijjiire, irra caalaa immoo Waaqni yeroo jalqabaaf iccitii tokkummaafi sadummaa bara Kakuu Haaraa ifatti mul’ise dha. (Maat 3:16-17)
Gama biraan haati keenya dubroo Maariyaamiin duumessaan fudhatamtee gara Gannataatti yoo ol galtu namootni akkasumaas qulqullootni ergamootni kabaja, araarsummaafi kennaa isheef kenname ifatti waan arganiif Astariyoo Maariyamii jedhameera. Dabalataan Qulqullichi Yaareedis Waaqayyo foon dubree Maariyamii irra fudhachuun ishee irraa dhalatee qaama daangeffamaa ta’een mul’achuu Isaa “Astariyoo” jechuun dubbateera. Akkasumas Abba Tsigee Dingil “raajiin abaaboo Waaqayyo foon keenya kan ta’e foon kee uffatee lafarratti akkuma mul’ate nuyiinis akkuma beekame yaa giiftii Maariyamii abdii gosa keenya kan taate har’a dubree Maariyaamiif gammachuu guddaafi mul’atni samii irratti ta’e” jechuun nuuf barreesseera. (Mahileta Tsigee.)
Walumaa galatti kabaja ayyaana waggaa kan giiftii Keenyaa kana yeroo kabajnu Mana Qulqullummaatti argamnee, jirenyaa bara baraa kan ta’e wangeela Waaqayyoo barannee, kabajamaa Fooniifi qulqulluu Dhiiga gooftaa keenyaa fudhannee, jireenya bara baraa dhaaluuf kan qophoofnu, iccitiiwwan Mana Qulqullummaa guyyaa itti hirmaannu irra caalaa immoo eebba, sugaafi kabaja haadha keenya dubroo Maariyaamii irraa guyyaa itti argannu nu haa taasisu.
Eegumsi Waaqayyoo, Araarsummaan haadha keenya dubroo Maariyamii, kadhannaan Qulqullootaa Kiristaanota mara waliin haa ta’u; ameen!
Madda:
v Dubbii Maariyamii፤ Waldaa Qulqullotaa, barruu Amaariffa(kitabaa)
v Sinkisaarii (kan Amajji 21)