text:
Published on October 13, 2014
Author: saiful71
Source: slideshare.net
1. PPEENNEELLIITTIIAANN TTIINNDDAAKKAANN KKEELLAASS OOLLEEHH TTIIMM IINNSSTTRRUUKKTTUURR PPLLPPGG RRAAYYOONN 77 PPRROOVVIINNSSII LLAAMMPPUUNNGG DDiissaammppaaiikkaann ppaaddaa PPeennddiiddiikkaann ddaann LLaattiihhaann PPrrooffeessii GGuurruu ((PPLLPPGG)) LLaammppuunngg BBaannddaarr LLaammppuunngg,, 22001111
2. PENGERTIAN PENELITIAN TTIINNDDAAKKAANN KKEELLAASS PPeenneelliittiiaann ttiinnddaakkaann kkeellaass ((PPTTKK)) bbeerraassaall ddaarrii tteerrjjeemmaahhaann CCllaassssrroooomm aaccttiioonn rreesseeaarrcchh ((CCAARR)) yyaaiittuu ssuuaattuu aaccttiioonn rreesseeaarrcchh yyaanngg ddiillaakkuukkaann ddii kkeellaass.. DDaallaamm ppeennggeerrttiiaann aaccttiioonn rreesseeaarrcchh ((ppeenneelliittiiaann ttiinnddaakkaann)) tteerrddaappaatt bbeebbeerraappaa iiddee ppookkookk ((MMccNNiiffff,, 11999911,, pp..22)):: – PPeenneelliittiiaann ttiinnddaakkaann aaddaallaahh ssaattuu bbeennttuukk iinnkkuuiirrii yyaanngg ddiillaakkuukkaann mmeellaalluuii rreefflleekkssii ddiirrii.. – PPeenneelliittiiaann ttiinnddaakkaann ddiillaakkuukkaann oolleehh ppeesseerrttaa yyaanngg tteerrlliibbaatt ddaallaamm ssiittuuaassii yyaanngg ddiitteelliittii sseeppeerrttii gguurruu,, ssiisswwaa,, aattaauu kkeeppaallaa sseekkoollaahh.. – PPeenneelliittiiaann ttiinnddaakkaann ddiillaakkuukkaann ddaallaamm ssiittuuaassii ssoossiiaall,, tteerrmmaassuukk ssiittuuaassii ppeennddiiddiikkaann.. – TTuujjuuaann ppeenneelliittiiaann ttiinnddaakkaann aaddaallaahh mmeemmppeerrbbaaiikkii;; ppoollaa ppiikkiirr,, ssiikkaapp,, ttiinnddaakkaann,, ddiissiipplliinn,, kkiinneerrjjaannyyaa ddaallaamm ppeemmbbeellaajjaarraann.. PPeenneelliittiiaann ttiinnddaakkaann kkeellaass aaddaallaahh ppeenneelliittiiaann yyaanngg ddiillaakkuukkaann oolleehh gguurruu ddiiddaallaamm kkeellaassnnyyaa sseennddiirrii mmeellaalluuii rreefflleekkssii ddiirrii ddeennggaann ttuujjuuaann uunnttuukk mmeemmppeerrbbaaiikkii kkiinneerrjjaa ddaallaamm ppeemmbbeellaajjaarraannnnyyaa,, sseehhiinnggggaa hhaassiill bbeellaajjaarr ssiisswwaa ddaappaatt mmeenniinnggkkaatt..
3. KKAARRAAKKTTEERRIISSTTIIKK PPTTKK MMaassaallaahh mmuunnccuull ddaarrii kkeessaaddaarraann ppaaddaa ddiirrii gguurruu,, yyaanngg hhaarruuss ddiippeerrbbaaiikkii ddeennggaann pprraakkaarrssaa ppeerrbbaaiikkaann ddaarrii gguurruu iittuu sseennddiirrii,, bbuukkaann oolleehh oorraanngg ddaarrii lluuaarr.. PPeenneelliittiiaann mmeellaalluuii rreefflleekkssii ddiirrii ((sseellff rreefflleeccttiivvee iinnqquuiirryy)),, gguurruu bbeerrttaannyyaa ddiirrii sseennddiirrii,, mmiissaallnnyyaa:: – AAppaakkaahh ppeennjjeellaassaann ssaayyaa tteerrllaalluu cceeppaatt?? – AAppaakkaahh ssaayyaa ssuuddaahh mmeemmbbeerrii ccoonnttoohhkkoonnkkrriitt ddaann mmeemmaaddaaii?? – AAppaakkaahh hhaassiill llaattiihhaann ddii kkeellaass // PPRR ssuuddaahh ssaayyaa kkoommeennttaarrii?? – AAppaakkaahh bbaahhaassaa yyaanngg ssaayyaa gguunnaakkaann ddaappaatt mmuuddaahh ddiippaahhaammii ssiisswwaa?? PPTTKK ddiillaakkuukkaann ddii ddaallaamm kkeellaass,, kkeeggiiaattaann ppeemmbbeellaajjaarraann bbeerruuppaa pprriillaakkuu gguurruu ddaann ssiisswwaa.. PPTTKK bbeerrttuujjuuaann uunnttuukk mmeemmppeerrbbaaiikkii ppeemmbbeellaajjaarraann,, yyaanngg ddiillaakkuukkaann sseeccaarraa bbeerrttaahhaapp ddaann tteerruuss--mmeenneerruuss,, sseellaammaa PPTTKK ddiillaakkuukkaann..
4. MMAANNFFAAAATT PPTTKK BBaaggii GGuurruu – KKeemmaammppuuaann mmeemmppeerrbbaaiikkii ppeemmbbeellaajjaarraann – BBeerrkkeemmbbaannggnnyyaa pprrooffeessiioonnaalliissmmee ddiirrii – IIkkuutt bbeerrppeerraann aakkttiiff ddaallaamm ppeennggeemmbbaannggaann ppeennggeettaahhuuaann ddaann kkeetteerraammppiillaann – TTuummbbuuhh rraassaa ppeerrccaayyaa ddiirrii yyaanngg kkuuaatt ddaallaamm mmeemmeeccaahhkkaann mmaassaallaahh ppeemmbbeellaajjaarraann BBaaggii SSiisswwaa – MMeenniinnggkkaattkkaann hhaassiill bbeellaajjaarrnnyyaa – MMeennjjaaddii mmooddeell bbaaggii ssiisswwaa ddaallaamm mmeenniinnggkkaattkkaann pprreessttaassiinnyyaa BBaaggii SSeekkoollaahh – BBeerrkkeemmbbaannggnnyyaa sseekkoollaahh – MMeenniinnggkkaattnnyyaa kkuuaalliittaass ppeennddiiddiikkaann ddii sseekkoollaahh
5. LLAANNGGKKAAHH--LLAANNGGKKAAHH PPTTKK PPTTKK ddiillaakkssaannaakkaann mmeellaalluuii ttaahhaappaann--ttaahhaappaann yyaanngg ddiikkeennaall ddeennggaann iissttiillaahh ssiikklluuss ((ddaauurr)).. SSiikklluuss // ddaauurr ddaallaamm PPTTKK mmeelliippuuttii 44 ttaahhaapp,, yyaaiittuu ppeerreennccaannaaaann ((ppllaannnniinngg)),, ppeellaakkssaannaaaann ((aaccttiinngg)),, ppeennggaammaattaann ((oobbsseerrvviinngg)),, ddaann rreefflleekkssii ((rreefflleeccttiinngg)).. TTaahhaappaann tteerrsseebbuutt sseellaalluu ddiiddaahhuulluuii oolleehh ssuuaattuu ttaahhaappaann pprraa PPTTKK yyaaiittuu aa.. LLaakkuukkaann IIddeennttiiffiikkaassii MMaassaallaahh bb.. AAnnaalliissiiss MMaassaallaahh cc.. RRuummuusskkaann mmaassaallaahh yyaanngg mmuunnggkkiinn ddaappaatt ddiiaattaassii ddeennggaann PPTTKK dd.. RRuummuusskkaann aalltteerrnnaattiiff ppeemmeeccaahhaann mmaassaallaahh ee.. RRuummuusskkaann hhiippootteessiiss
6. aa.. IIddeennttiiffiikkaassii MMaassaallaahh TTeemmuukkaannllaahh mmaassaallaahh--mmaassaallaahh yyaanngg mmuunnccuull ddiikkeellaass tteemmppaatt aannddaa mmeennggaajjaarr:: – HHaassiill bbeellaajjaarr rreennddaahh rraattaa--rraattaa << 5500,,00 – KKeehhaaddiirraann ssiisswwaa rreennddaahh ((sseettiiaapp kkaallii ppeerrtteemmuuaann lleebbiihh ddaarrii 33 oorraanngg bboollooss ttaannppaa iizziinn)).. – SSiisswwaa kkuurraanngg aakkttiiff,, sseettiiaapp ddiibbeerrii ppeerrttaannyyaaaann ttiiddaakk ssaattuuppuunn ssiisswwaa bbeerraannii mmeennjjaawwaabbnnyyaa.. – SSeettiiaapp ddiibbeerrii kkeesseemmppaattaann bbeerrttaannyyaa,, ttiiddaakk ssaattuuppuunn ssiisswwaa yyaanngg bbeerraannii uunnttuukk bbeerrttaannyyaa.. – KKeeggiiaattaann pprraakkttiikkuumm ttiiddaakk ppeerrnnaahh ddiillaakkuukkaann,, kkaarreennaa kkeetteerrbbaattaassaann aallaatt ddaann bbaahhaann.. – SSeebbaaggiiaann bbeessaarr ((4400 %%)) ssiisswwaa bbeerraassaall ddaarrii kkeelluuaarrggaa ttiiddaakk mmaammppuu ((eekkoonnoommii lleemmaahh)).. – KKuurraannggnnyyaa dduukkuunnggaann oorraanngg ttuuaa tteerrhhaaddaapp bbeellaajjaarr aannaakk.. – SSiisswwaa kkuurraanngg tteerraammppiill,, jjiikkaa ddiibbeerrii ttuuggaass mmeennggeerrjjaakkaann sseebbuuaahh kkeetteerraammppiillaann..
7. bb.. AAnnaalliissiiss MMaassaallaahh – SSeetteellaahh iiddeennttiiffiikkaassii mmaassaallaahh llaakkuukkaannllaahh aannaalliissiiss ddeennggaann iinnssttrroossppeekkssii ddiirrii mmeellaalluuii ppeerrttaannyyaaaann-- ppeerrttaannyyaaaann:: MMeennggaappaa hhaassiill bbeellaajjaarr ddaann ppeerraann sseerrttaa ssiisswwaa ddaallaamm sseettiiaapp ppeemmbbeellaajjaarraann sseellaalluu rreennddaahh ?? AAppaakkaahh ccaarraa mmeennggaajjaarr ssaayyaa yyaanngg kkuurraanngg mmeennaarriikk ?? AAppaakkaahh ccoonnttoohh--ccoonnttoohh yyaanngg sseellaalluu ssaayyaa bbeerriikkaann kkuurraanngg kkoonnkkrriitt ddaann ssuulliitt ddiitteerriimmaa ssiisswwaa AAppaakkaahh nnaaddaa ssuuaarraa ssaayyaa ttiiddaakk bbiissaa ddiiddeennggaarr oolleehh ssiisswwaa ?? DDaann sseebbaaggaaiinnyyaa – DDaarrii ppeerrttaannyyaaaann tteerrsseebbuutt,, llaalluu ppiikkiirrkkaannllaahh aappaa yyaanngg hhaarruuss aannddaa llaakkuukkaann uunnttuukk mmeennggaattaassii mmaassaallaahh--mmaassaallaahh ddii aattaass,, llaalluu sseelleekkssii mmaassaallaahh mmaannaa yyaanngg ppaalliinngg mmuunnggkkiinn ddiillaakkuukkaann ddaann ddiippeeccaahhkkaann mmeellaalluuii PPTTKK ??
8. IINNGGAATT……!! BBAAHHWWAA MMAASSAALLAAHH YYAANNGG DDAAPPAATT DDIISSEELLEESSAAIIKKAANN DDEENNGGAANN PPTTKK AADDAALLAAHH MMAASSAALLAAHH YYAANNGG:: mmeelliibbaattkkaann pprroosseess bbeellaajjaarr ddaann mmeennggaajjaarr.. ddiittaannggaannii oolleehh gguurruu ssaannggaatt mmeennaarriikk mmiinnaatt gguurruu iinnggiinn ddiiuubbaahh // ddiippeerrbbaaiikkii ddaann mmuuddaahh ddiillaakkuukkaann oolleehh gguurruu mmeellaalluuii PPTTKK.. AAnnaalliissiiss mmaassaallaahh ddaappaatt ppuullaa ddiillaakkuukkaann ddeennggaann mmeennggkkaajjii uullaanngg bbeerrbbaaggaaii ddookkuummeenn,, sseeppeerrttii ppeekkeerrjjaaaann rruummaahh ssiisswwaa,, hhaassiill llaattiihhaann ssiisswwaa,, ddaaffttaarr hhaaddiirr ssiisswwaa,, aattaauu ddaaffttaarr nniillaaii,, ddaann mmuunnggkkiinn jjuuggaa ddaappaatt ddiiaannaalliissiiss bbaahhaann ppeellaajjaarraann yyaanngg tteellaahh ddiissiiaappkkaann gguurruu.. AAppaa yyaanngg ddiikkaajjii ddaallaamm aannaalliissiiss mmaassaallaahh bbeerrggaannttuunngg ppaaddaa mmaassaallaahh yyaanngg ddiiiiddeennttiiffiikkaassii..
9. cc.. RRuummuusskkaann MMaassaallaahh – SSeetteellaahh ddiitteemmuukkaann mmaassaallaahh--mmaassaallaahh yyaanngg ppaalliinngg mmuunnggkkiinn ddiillaakkuukkaann ddaann ddiippeeccaahhkkaann mmeellaalluuii PPTTKK,, ccoobbaa rruummuusskkaannllaahh mmaassaallaahh tteerrsseebbuutt.. dd.. TTeennttuukkaann AAlltteerrnnaattiiff PPeemmeeccaahhaann MMaassaallaahh – SSeetteellaahh mmaassaallaahh ddiitteemmuukkaann ddaann rruummuussaann mmaassaallaahh ssuuddaahh ddiitteennttuukkaann,, mmaakkaa llaannggkkaahh sseellaannjjuuttnnyyaa aaddaallaahh mmeenneennttuukkaann aalltteerrnnaattiiff ppeemmeeccaahhaann mmaassaallaahh.. TTeekknniikknnyyaa aaddaallaahh ddeennggaann mmeennjjaawwaabb bbeebbeerraappaa ppeerrttaannyyaaaann iinnssttrroossppeekkssii ddiirrii yyaanngg mmuunnccuull ddii aattaass..
10. TTaahhaapp PPeerreennccaannaaaann SSeemmuuaa aannggggoottaa ttiimm ((jjiikkaa kkeelloommppookk)) bbeerrddiisskkuussii tteennttaanngg mmaassaallaahh yyaanngg ddiihhaaddaappii gguurruu ddaallaamm pprroosseess ppeemmbbeellaajjaarraann,, sseerrttaa uuppaayyaa aappaa yyaanngg tteellaahh ddiillaakkuukkaann gguurruu ddaallaamm mmeennggaattaassii mmaassaallaahh tteerrsseebbuutt.. SSeellaannjjuuttnnyyaa bbaaggaaiimmaannaa uuppaayyaa ppeerrbbaaiikkaann yyaanngg aakkaann ddiillaakkuukkaann..
11. TTaahhaapp PPeellaakkssaannaaaann TTiinnddaakkaann -- IImmpplleemmeennttaassii ddaarrii sseemmuuaa rreennccaannaa yyaanngg tteellaahh ddiibbuuaatt.. -- BBeerrllaannggssuunngg ddii ddaallaamm kkeellaass.. -- RReeaalliissaassii ddaarrii tteekknniikk mmeennggaajjaarr yygg ssuuddaahh ddiippeerrssiiaappkkaann.. -- HHaarruuss mmeennggaaccuu ppaaddaa kkuurriikkuulluumm yyaanngg bbeerrllaakkuu -- HHaassiillnnyyaa ddiihhaarraappkkaann bbeerruuppaa ppeenniinnggkkaattaann eeffeekkttiiffiittaass ddaann ooppttiimmaalliissaassii ppeemmbbeellaajjaarraann.. -- PPeellaakkssaannaa ppeenneelliittiiaann aaddaallaahh gguurruu ((mmeesskkiippuunn bbuukkaann kkeettuuaa)),, sseeddaannggkkaann aannggggoottaa llaaiinnnnyyaa bbeerrppeerraann sseebbaaggaaii oobbsseerrvveerr sseekkaalliigguuss mmeenniillaaii pprroosseess ppeellaakkssaannaaaann PPTTKK.. -- PPeellaakkssaannaaaann PPTTKK tteerrddiirrii ddaarrii bbeebbeerraappaa ssiikklluuss ((ppuuttaarraann)) sseessuuaaii kkeebbuuttuuhhaann.. -- SSeettiiaapp aakkhhiirr ssiikklluuss ddiillaakkuukkaann eevvaalluuaassii ddaann aannaalliissiiss,, ddaann ddiillaannjjuuttkkaann ddeennggaann rreefflleekkssii.. -- SSiikklluuss ddaappaatt ddiiaakkhhiirrii,, jjiikkaa gguurruu ssuuddaahh mmeerraassaa ppuuaass ddeennggaann hhaassiill PPTTKK..
12. Tahap PPeennggaammaattaann ((OObbsseerrvvaassii)) -- OObbsseerrvvaassii ddiillaakkuukkaann bbeerrssaammaaaann ddeennggaann ppeellaakkssaannaaaann ttiinnddaakkaann.. -- HHaassiill oobbsseerrvvaassii bbeerruuppaa ddaattaa ppeennggaammaattaann.. -- PPeenngguummppuullaann ddaattaa mmeenngggguunnaakkaann aallaatt bbaannttuu//iinnssttrruummeenn ppeennggaammaattaann yyaanngg ddiikkeemmbbaannggkkaann oolleehh ppeenneelliittii.. -- PPeellaakkssaannaaaannnnyyaa gguurruu ttiiddaakk hhaarruuss bbeekkeerrjjaa sseennddiirrii,, tteettaappii oolleehh ttiimm ppeenneelliittii,, aattaauu oolleehh ppeennggaammaatt ddaarrii lluuaarr ((sseejjaawwaatt aattaauu ppaakkaarr)).. - DDaattaa ppeennggaammaattaann cceennddeerruunngg bbeerrssiiffaatt kkuuaalliittaattiiff,, mmeesskkiippuunn ddiimmuunnggkkiinnkkaann mmeenngggguunnaakkaann ddaattaa kkuuaannttiittaattiiff.. - OObbsseerrvvaassii mmeenngggguunnaakkaann IInnssttrruummeenn oobbsseerrvvaassii
13. TTaahhaapp AAnnaalliissiiss ddaann rreefflleekkssii -- KKeeggiiaattaann bbeerruuppaa aannaalliissiiss,, ssiinntteessiiss,, iinntteerrpprreettaassii,, ddaann eekkssppllaannaassii ((ppeennjjeellaassaann)).. -- IInnffoorrmmaassii yyaanngg tteerrkkuummppuull ddiiuurraaiikkaann,, ddiiccaarrii kkaaiittaann aannttaarraa yyaanngg ssaattuu ddeennggaann yyaanngg llaaiinnnnyyaa,, ddiibbaannddiinnggkkaann ddeennggaann sseebbeelluummnnyyaa,, ddiikkaaiittkkaann ddeennggaann tteeoorrii tteerrtteennttuu ddaann//aattaauu hhaassiill ppeenneelliittiiaann tteerrddaahhuulluu yyaanngg rreelleevvaann.. -- HHaassiill rreefflleekkssii bbeerruuppaa kkeessiimmppuullaann yyaanngg mmaannttaapp ddaann ttaajjaamm.. -- HHaassiill rreefflleekkssii ddiigguunnaakkaann uunnttuukk mmeenneennttuukkaann llaannggkkaahh-- llaannggkkaahh lleebbiihh llaannjjuutt ddaallaamm uuppaayyaa mmeennccaappaaii ttuujjuuaann PPTTKK.. -- BBiillaa mmaassaallaahh PPTTKK bbeelluumm ttuunnttaass aattaauu iinnddiikkaattoorr bbeelluumm tteerrccaappaaii,, mmaakkaa PPTTKK aakkaann ddiillaannjjuuttkkaann ppaaddaa ssiikklluuss bbeerriikkuuttnnyyaa mmeellaalluuii ttaahhaapp--ttaahhaapp yyaanngg ssaammaa ddeennggaann ssiikklluuss sseebbeelluummnnyyaa
14. ALUR PELAKSANAAN TTIINNDDAAKKAANN DDAALLAAMM PPTTKK PPeerrssiiaappaann aawwaall aa.. IIddeennttiiffiikkaassii mmaassaallaahh bb.. AAnnaalliissiiss mmaassaallaahh cc.. RRuummuussaann mmaassaallaahh dd.. RRuummuussaann hhiippootteessiiss Rencana Tindakan Pelaksanaan Analisis & Refleksi Observasi Siklus 1 Tindakan Perbaikan Rencana Tindakan Pelaksanaan Analisis & Refleksi Siklus 2 Observasi Tindakan DST
15. SSIIKKLLUUSS TTIINNDDAAKKAANN PPeerriiooddee ttiinnddaakkaann yyaanngg ddiillaakkuukkaann uunnttuukk mmeemmeeccaahhkkaann mmaassaallaahh yyaanngg tteellaahh ddiirruummuusskkaann.. DDaallaamm ssaattuu ppeenneelliittiiaann ttiinnddaakkaann kkeellaass ddaappaatt tteerrddiirrii ddaarrii bbeebbeerraappaa ssiikklluuss,, tteerrggaannttuunngg ppeennyyeelleessaaiiaann mmaassaallaahh;; aappaakkaahh ppeenneelliittii ssuuddaahh mmeerraassaa ppuuaass aattaauu bbeelluumm ddeennggaann hhaassiill yyaanngg ddiiccaappaaii ppaaddaa ssiikklluuss tteerrtteennttuu.. DDeennggaann kkeetteerrbbaattaassaann wwaakkttuu,, ppeenneelliittii ddaappaatt mmeemmbbaattaassii jjuummllaahh ssiikklluuss,, mmiinniimmaall dduuaa ssiikklluuss ttiinnddaakkaann ((MMoodduull UUTT,, 22000044;; DDiirreekkttoorraatt PPMMPPTTKK,, 22000077)).. DDaallaamm mmeenneennttuukkaann ssiikklluuss,, ppeerrlluu ddiippeerrttiimmbbaannggkkaann:: mmaassaallaahh yyaanngg mmuunnccuull,, wwaakkttuu,, ddaannaa,, kkaarraakktteerriissttiikk ssuubbyyeekk ppeenneelliittiiaann,, ddaann kkaarraakktteerriissttiikk sseekkoollaahh..
16. PPEENNEENNTTUUAANN SSIIKKLLUUSS TTIINNDDAAKKAANN SSiikklluuss ttiinnddaakkaann ddaappaatt mmeerruuppaakkaann:: BBuullaannaann MMiinngggguuaann PPeerrtteemmuuaann SSttaannddaarr KKoommppeetteennssii KKoommppeetteennssii DDaassaarr PPookkookk BBaahhaassaann ((MMaatteerrii PPookkookk)) SSuubbppookkookk BBaahhaassaann aattaauu IInnddiikkaattoorr (( bbeebbeerraappaa iinnddiikkaattoorr mmeennjjaaddii ssaattuu ssiikklluuss)) YYaanngg ppeerrlluu ddiippeerrhhaattiikkaann bbaahhwwaa ddaallaamm sseettiiaapp ssiikklluuss hhaarruuss aaddaa eevvaalluuaassii ddaann oobbsseerrvvaassii,, aannaalliissiiss,, ddaann rreefflleekkssii
17. BBAAGGAAIIAAMMAANNAA PPTTKK DDIILLAAKKUUKKAANN?? SSuussuunnllaahh PPrrooppoossaall PPTTKK SSeetteellaahh ppeenneelliittiiaann ddiillaakkuukkaann,, kkeeggiiaattaann sseellaannjjuuttnnyyaa aaddaallaahh mmeennyyuussuunn sseebbuuaahh llaappoorraann PPTTKK ddaann DDeessiimmiinnaassii hhaassiill PPTTKK.. BBaaggaaiimmaannaa tteekknniikk ppeennyyuussuunnaann LLaappoorraann PPTTKK?? BBaaggaaiimmaannaa TTeekknniikk DDeessiimmiinnaassii // SSttaatteeggii MMeennuulliiss KKaarryyaa TTuulliiss//KKaarryyaa IIllmmiiaahh?? BBaaggaaiimmaannaa PPrreesseennttaassii ddaarrii KKaarryyaa TTuulliiss??
1 PENELITIAN TINDAKAN KELAS A. Pendahuluan ... 1) Prosedur PTK Menurut Asikin (2009 : 42), prosedur PTK dilaksanakan melalui empat kegiatan
Read more
Bab 1 Pendahuluan Proposal Ptk Ipa downloads at Ebookmarket.org - Download free pdf files,ebooks and documents - BAB I. PENDAHULUAN 1. 1 Latar Belakang
Read more
BAB I PENDAHULUAN 1.1 Latar Belakang Guru adalah profesi yang mempersiapkan sumber daya manusia ... (PTK) BAB I PENDAHULUAN 1.1 Latar Belakang Penelitian ...
Read more
PTK SD 107 : Meningkatkatkan Prestasi Belajar Mata Pelajaran Pendidikan Kewarganegaraan Melalui Metode Resitasi dan Diskusi Siswa Kelas VI SDN Bayem IV Kec.
Read more
Download free docs (pdf, doc, ppt, xls, txt) online about Bab 1 Pendahuluan Skripsi Ptk Matematika Preview the pdf eBook free before downloading.LAPORAN ...
Read more


c: text/html

text:
Tokkummaa Oromoo dagaagaa jiru kunuunfataa, warraaqsa dararee firii itti gochuuf nii qabsoofna!
Ibsa Qeerroo Bilisummaa Oromoo
Finfinnee Oromiyaa
Hagayya 7,2018
Daagaa halagaan Oromoo gidduutti ijaare kukkutee gatuuf, tokkummaa uummata Oromoo ijaaree uummata Bilisaa fi biyya Walabaa ijaarrachuuf akeeka Adda Bilisummaa Oromoo qabatee, ABO dhaan hogganamee; karaa nagaa qabsaa’aa turuu ummanni addunyaatu ragaadha . Ammas akeeka ABO qabatee qabsoo isaa itti fufee jira. Jaarmiyaan Qeerroon Bilisummaa Oromoo tokkummaa amma argamaa jiru kana bu’uuressuuf sochiiwwan roga maraan taasisaa tureen wareegama akkuma kaffale milkaa’inaa jalqabaa argataa jiraachuusaa hubataa, kanarra gamtaa’inaan qabsoo saba Oromoo finiinsuun waanjoo jaarraa tokkoof walakkaaf nurratti fe’amee jiru waloon ofirraa deebisuun biyya nagaa qabdu ijaaruuf tokkummaa argamaa jiru kunuunfataa warraaqsa dararee firii itti godhuuf qabsoo isaa itti fufuun adeemsiisuuf qophaa’uu mirkaneessa.
Hawwii Qeerroof saba Oromoo mirkaneessuuf akeekni Addi Bilisumma Oromoo fi mootummaan qabatanii karaa nagaa rakkoo fixachuuf waalii galan fedhii saba Oromoo irratti ka xiyyeefateef ka jaallatamaaf leellifamaa ta’uu hubataa, rakkoo uummatni keenya keessa jiru furuuf daandii nii saaqa jechuun Qeerroon abdata. Uummatni Oromoo waan akka walootti dhabe deeffachuuf waloon qabsaa’uun akka barbaachisaa ta’e asumaan dhaammataa, gamtaa’ina amma argamaa jiru akka jajjabeeffamu nii dhaamna.
Qabsoon Oromoo goolii halagaan saba Oromoo gidduutti uumee, walnyaachisuun nu gidduudhaa nyaachuu hawwu Qeerroon sabicha gidduu diigee darbuun gaaffii akka sabaatti qabu gaaffii hundee deeffachuuf qabsoo isaatti gaaza qabsoo dabalee ka duraarraa finiinsee karaa nagaa gaaffii kan gaafatu ta’uu hubachiisaa, tokkummaa uummatni keenya argataa jiru kana kunuunsuufis kan hojjetu ta’uu mirkaneessa. Imala qabsoo keenyaa gabaabsuuf garaagarummaa nu gidduu dhiphiisuudhaan saba waggaa dheeraaf Bilisummaa dheebote gara ifaatti fiduuf; fedhii saba keenya Oromoo guutuuf yeroon qabsoofnu ammaf amma ta’uu hubachiisaa, holola tokkummaa keenya booreessan gama kamiinuu kan nu hinijaarre ta’uu beekuun akka walirraa qaamni kamuu dhaabu nii gaafanna.
Qaamoonni warraaqsa sabaatti makaman Qeerroo Bilisummaa Oromoo galateeffataa, itti baha qabsoo egereef jabinaan wareegama kaffalamu baasanii sichitti uummata Oromoo gara ifaatti akka baasuu qabnu dhaamnaaf. Nagaa biyyattii karaa nagaa furuuf warraaqsa jalqabne itti fufaa, adeemsoota gufachiisa qabsoo sabaa kanneen ta’an mara balaaleffataa gara qabsoo Bilisummaaf goonuutti nii tarkaanfanna.
Arreeda bilisummaaf goonuun qabsoon akka sabaatti godhamuun gamtaa’inaan socho’ame kan roorroo ofirraa ittisuuf warraqnu ta’uu hubatuu feesisa. Fedhii halagaan wal dhaba ilmaan Oromoof qabu hongeessuun, qabsoon amna dheeraaf ABO dhaan durfamee yoona gahe quummadaarra qabee marguun lalisee sadarkaa dararee jirutti eggitiif kununsa gochuutiin gara firii walabaa argatuutti akka ceenu hawwina.
Maayii irratti; tokkummaa Oromoo dagaagaa jiru kunuunfataa, warraaqsa dararee firii itti gochuuf nii qabsoofna. akeeka qabsoo saba Oromoo naaffisu, qoraattii daandii qabsoo duuchu kamiin daandii qabsoorra buusuuf qabsoo waraansisee naaffisuuf qaama socho’u kamiin kan balaaleffannu ta’uu hubachiisaa, eeggitii qabsoof daandii qabsoo qulqulleessuun ammarraa qabee itti fufa. Kanaaf miidiyaarraan olola kamiin qaamni Oromoof qabsaa’u walirratti oofuun kan uummata hinjirre kan diigu ta’uu hubatuun akka nurraa dhaabbatu dinninaa; qaamni kamuu kaayyoof ejjennoo qabatee jiru uummata hubachiifachuun diina ofiimmoo waloon ofirraa deebisuun jaalala Oromoof Oromiyaa kan agarsiisu ta’uu hubatuudhan ciminaan gara fuula duraatti gamtaa’ina argamaa jiruun akka warraqnu Qeerroon Bilisummaa Oromoo uummataaf dhaama. Waanjoon saba keenyaarraa wayiita qabsoo uummata Oromoon burkataa’ee dhabamaa jirutti, yeroo uummatni egeree isaaf humnoomee roorroo daangaarraan irra gahaa jiru ofirraa deebisuuf warraqaa jiru kanatti qaamni mana keessa deebi’ee waan tokkummaa sabaa diigu dhagaa bubutuu hololaa darbatu kan balaaleeffannu ta’uu hubachiifna!
Injifannoon uummata Oromoof
Gadaan gadaa xumura garbummaati!
Ibsa Qeerroo Bilisummaa Oromoo
Finfinnee Oromiyaa
Hagayya 7, 2018

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
1) Mootummaa naannoo Oromiyaatiif:- Akkuma waliinuu argaa jirru weerarri daangaa keenya irratti bifa haarayaan baname Godinoota shananuu waliin gahuun lubbuu saba keenya hedduu galafataa jira. Ummanniifi poolisonni daangaa irra jiran weerara kana ofirraa faccisuun tattaaffii cimaa godhaa jiran. Dhimmi kun garuu kan warra daangaa irra jiran qofarratti ilaalamuu qabu osoo hin taane kan ummanni bal’aan dirmachuufii qabuudha. Dirmachuun kunis Oromiyaa guututti mormii gochuun Abdi Ileefi warra isa duubaan isa bobbaasu akka morminu agarsiisuudha. Mormiin kun har’a Baha Oromiyaatti eegalee jira. Guyyootta itti aananitti magaalota biroo keessattis itti fufa jedhamee eeggama. Kanuma beekuudhaan mootummaan naannoo Oromiyaas mormiin kun bifa tasgabbaayeefi nagayaatiin akka raaw’atuuf qaamolee bulchiinsaafi nageenyaatiif qajeelfama barbaachisaa dabarsuu qaba.
2) Qeerroo Oromootiif:-Gaaga’ama ummanni keenya daangarraa jiru keessa seenee waliinuu argaa garaan nu gubataa jira. Hedduun keessan gara daangaatti dirmachuun falmaa keessa jirtan. Warri haftan bakkuma jirtanii qabsoo deeggarsaa gochuuf qophaayaa akka jirtan hubanna. Mormiin amma Baha Oromiyaatii eegalee jira. Guyyoota itti aananitti guutuu biyyaattii itti fufa jedhama. Mormiin kun akeeka yaadameef akka galmaan gahuuf hoggansiifi qindeessummaan Qeerroo murteessaadha. Ummanni keenya naamusaafi tokkummaadhaan mormii isaa dhageessisuu qaba. Akkuma amma dura walgorfachaa turre qabsoo keessatti naamusni bu’ara injifannooti. Naamusa malee injifannoon hin jiru. Kanaafuu namaafi qabeenya irra miidhaan akka hin geenye of eeggannoo barbaachisa. Keessattu Wayyaaneen jeequmsa uumuun saba biraatin walitti isin buuftee qabsoo maqaa xureessuu waan feetuuf qabeenyis ta’ee nageenyi saba Soomalees ta’ee kan biroo akka hin tuqamne isin gorfanna. Poolisiin Oromiyaa daangaa irraa ummata keenyaan waliin falmaa jira. Walakkaa biyyaattis tumsa akkasiitu barbaachisa. kanaafuu walitti hin bu’inaa.
3) Poolisii Oromiyaatif:- Miseeonsonni Poolisii Oromiyaa lola daangaa irraan ummata keenyatti baname ittisuuf Qeerroofi ummata waliin falmaa cimaa keessa jiran. Hedduun isaan lola kana irratti gootummaadhaan hoggansa kennuun wareegamanii jiran. Hedduunis madaayanii jiran. Kun seenaa hin irraanftamneedha. Seenaa keenya keessatti yeroo duraatiif ta’uu isaati. galatoomaa jenna. Amma poolisiifi ummata daangaa irraa falmaa jiruuf tumsuuf jecha mormiin nagayaa Oromiyaa guututti akka godhamu eeggama. Mormiin kunis har’a baha Oromiyaatti eegalee jira. Mormiin kun bifa nagayaafi tasgabbii qabuun akka raaw’atamu shoorri poolisii ol’aanaadha. Kanaafuu Qeerroon waliigaluun walitti bu’iinsi akka hin uumamanetti mirga ummataa kabajaa nagayas akka eegsiftan isinitti dhaamna.
Dhugaa qabna
Tokkummaan qabsoofna
Tarsiimoon masakamna
Ni injifanna!!”


text:
Maqaa Yesuusiin kadhachuun maal jechuu dhaa?
Gaaffii: Maqaa Yesuusiin kadhachuun maal jechuu dhaa?
Deebii: Maqaa Yesuusiin waa’ee kadhachuu Yohaannis 14:13-14 irratti barsiifameera, “Abbaanis waa’ee ilmaaf akka kabajamu maqaa koon kan isin kadhatan hundumaa nan godha. Waan kam iyyuu maqaa koon yoo kadhattan ani nan godha.” Tokko tokkoo lakkoofsa kana akka malee itti fayyadamu, “maqaa Yesuusiin” dhuma kadhannaa isaani irratti jechuun, Waaqayyo gaaffii gaaffatamee hundumaa akka fudhatuu yaaduudhaan. Kun akkasumas “maqaa Yesuusiin” jecha jedhuu akka foormulaa xinqolaatti fudhachuu dha. kun raawwatee kan kitaaba qulqulluu miti.
Maqaa Yesuusiin kadhachuu jechuun, aboo isaan kadhachuu fi Waaqayyo abbaa kadhachuu dha, kadhannaa keenyaaf deebiin akka kennamu, sababni isaas ilma isaa maqaa Yesuusiin waan dhufneef. Maqaa Yesuusiin kadhachuu jechuun akka fedha Waaqayyootti kadhachuu jechuu dha, “isa birratti ija jabummaan nu qabnu isa kana, akka fedha isaatti waan kamiinu yoo kadhanne nu dhaga’a. waan kadhannu hundumaa akka nuuf dhaga’uu utuu beekne isa irraa kan kadhannee kadhannaa akka fudhanne ni beekna.” (1ffaa Yohaannis 5:14-15). Maqaa Yesuusiin kadhachuu jechuun, Yesuusiin waan ulfeesanii fi wantoota olol isa qaban kadhachuu jechuu dha.
Dhuma kadhannaa koo irratti “maqaa Yesuusiin” jechuun foormulaa xinqolaa miti.kan kadhannuu yookaan kadhannaan kan jennuu ulfinaa Waaqayyoof yoo hin taanee fi akka fedha isaa yoo hin taanee, “maqaa Yesuusiin” jechuun gatii hin qabu. Maqaa Yesuusi fi ulfina isaaf qajeelummaan kadhachuu irratti faayida qabeessa kan ta’uu, jechoota ta’aan dhuma kadhannaa irratti walitti qabsiisuu miti, ta’us garuu kadhannaa koo duuba kaayyoo jiru malee. Fedha Waaqayyoo wajjin waa’ee waan wali galanii kadhachuu, maqaa Yesuusin kadhachuu wanta isa guddaa dha.
English
Maqaa Yesuusiin kadhachuun maal jechuu dhaa?


text:
Shamarreen umriin ishee walakkeessa digdamootaa taate takka harmee ishee bira dhaqxee jireenyi hammam akka itti ulfaachaa jiruufi bu’aa ba’iin hedduun akka ishee mudataa jiru itti himte. Wal’aansoo jireenyaa akka dadhabdeefi guyyaa guyyaadhaan rakkoodhumaaf gufuu garagaraa waliin rakkachaa ooluu akka hifatte ibsiteef. Yeroo rakkoon tokko furamu, rakkoo isa kan biraattu natti dabras jettee itti himte.
Yeroo kana harmeen ishees osoo deebii tokko hin kenniniif shamarree tana gara mana nyaata itti bilcheessanii fuutee deemten. Ergasii, ibidda qabsiistee Okkotee bishaaniin guuttee ibiddarra keette. Yeroo muraasa booda bishaanichi ni danfe.
Itti aansudhaan bishaan danfe sanatti Jalqabarratti kaarotii, itti aansitee Killee itti aansitee Firii buna itti naqxe. Ergasii achuma dhaabatanii mucayyoo ishee sanaan waliin daqiiqaa 20f waan garagaraa haasa’aa waan ta’u eegan. Erga sadeenuu sirriitti bilchaachuu isaanii addaan baafattee booda tokko tokkoon baastee meeshaa irra keette.
Ergasii, mucayyoo isheetiin;
Ilmookoo, mee maal argite? maal hubatte jettee gaafatte
Mucayyoonis;
” Kaarotii, Killeefi Firii Bunaa” tin arge harmeetoo jettee deebisteef. Ergasii mee harka keetiin Kaarotii kana tuqi jetteen, mucayyoonis harkaan erga tuqxee booda, ni lallaaffata harmeetoo jetteen.
Itti aansudhaan mee killee kana ilaali jetteen. Mucayyoon yoo killee bilchaate sana ilaaltu itti jajjabaate. Killeen dur keessi bishaanii suni amma keessi dhagaa ta’e.
Dhumarratti firii bunaa sana akka tuttuqxee ilaaltu gaafatte. Mucayyoonis firii bunaa sana oliif gadi gootee yoo ilaaltu waan haarawa arguu dadhabde. Ergasii mee bishaanichatti siqiitoo fuunfadhu jetten. Isheenis bishaanichatti siqxee fuunfatte, yeroo kana dhandhama bunaa mi’aawaa ta’e akka fuunfatte harmee isheetti himte.
Hamma ammaatti wanti adeemaa jiru suni mucayyodhaaf sila hin galiniif, harmee ofiitiin ~ harmeetoo kana jechuun maal jechuudha? Jettee gaafatte!
Harmeen Isheetis, Ilaali tiruu too, sadeen isaanituu rakkoodhuma walfakkaatu dabarsan, bishaan walfakkaataa keessatti waddaman, wanti isaan haala addaatiin miidhe tokko hin jiru. Haa ta’u malee sadeen isaanituu haala garagaraatiin ibidda sanaaf deebii laatan…!
Akkuma argite sana Kaarotiin osoo bishaan danfaatti hin naqamin dura jajjabaafii olqajeelaa ture. Erga bishaan danfaatti naqamee booda garuu ni laaffate, humna dhabe. Akkuma beektu Killeen keessi ishee bishaan dhangala’aa ture. Erga bishaan keessatti danfee booda garuu ni jajjabaate, ni cime.
Firiin bunaa suni immoo akka dura jirurraa hedduus hin jijjiiramne. Bishaan keessatti waadamnaan garuu ofiif gubatee baduu osoo hin ta’in bishaanichuma sana foolii isaa gara miidhagaafi hawwataa ta’etti jijjiire jettee waan uumame hunda bifa ilmoo isheetiif galuufii danda’uun ibsiteef…!
Itti aansitees…)))
Mee ilmoo too ati kanneen keessaa isa kami? Jettee gaafatte
Gaafa rakkoon balbala kee dhadhooftu akkamiin ofirraa deebista? Akka Kaarotii laamshota moo? Akka killee taatamoo? Akka firii bunaa sana rakkoo sana akka carraatti fudhattee jijjirama biraa mul’ista? jettee gaafatte.
Mucayyoonis harmeetoo, ani amma kana hin jedhu garuu mee atumti kan ta’uu qabu natti himi jetteen. Harmeen isheetis, ilmoo too rakkoodhaaf jilbiffachuun, harka kennuun, laamshawuun tasumayyuu hin barbaachisu jetteen. Hamma danda’ameen rakkoo si mudatu hundaa akka carraatti fudhadhuu jijjiirama hin eegamne fiduuf yaali jettee gorsa laattef…!
.
.
.
Eeyyen Jalleewwankoo, as biratti filannoon kan keenya. Yoo rakkoo nu mudatuuf jilbiiffannee, harka kennine akkuma kaarotii sana osoo jalqaba hammuma fedhes jabaa taanee boodarra laaffannee, laamshofnee hafna. Yoo rakkoo nu mudatu sana ciminaan hamilee guutuu waliin onnanne akkuma Killeen dura keessi bishaanii suni erga ibiddaan waadamtee jajjabaatte sana nutis inumayyuu rakkinni suni nu cimsaa, nu jabeessaa dhufa. Kana biras dabarree yoo baay’ee cimne immoo inumayyuu rakkoo sana akka carraa guddaatti fudhannee ofis, namoota naannoo keenya jiraniifis carraa guddaa biraa ittiin uummannee jijjiirama ajaa’ibaa duraan hin jirre fiduu dandeenya. Waan hundaafuu, filannoon kan keeti, kan kooti, kan keenya!


text:
Akaakuu Aadaa Walgargaarsa Oromoo
Sabni kamuu saba jadhamee beekkamee kan yaamamu yoo afaan, seenaa, aadaa fi duudhaa akkasumaas falaasama ofii isaa qabaatee dha. Akkuma afaanii fi seenaa, aadaan saba tokko calaqiftuu eenyumaa sabaa saniiti.
Akkuma saba biraa sabni Oromoos aadaa ittiin beekkamuu boonsaa fi bareedaa qaba. Akkuma bal’ina lafaa fi baayyina ummata isaatti sabni Oromoo aadaa fi duudhaa bal’aa himamee hin dhumne, garba waraabamee hin hir’anne qaba.
Deemsa jireenya isaanii keessatti barmaatilee gaggaarii, tooftaa jireenya isaanii ittin salphifataanii fi farsamoo hojii ittiin saffifachaa jiraatan aadaa godhataanii bara dheeraa itti dhimma bahaa jiraachaa turan. Arrallee ittiin jiraachaa jiru.
Roga hawaasummaa, diinagdee fi siyaasaa isaanii keessatti aadaa fi hooda miidhagaa, hawwataa fi bu’a qabeessa bu’ureeffatanii dhiibbaa fi cunqursaa irraa hanga dandayanitti eewalachaa hanga arraa jiraachuun kan nama boonsudha.
Nuti dhaloonnii arraatiis walirraa barachaa, waliin guddifachaa dhaloota dhufuuf dhaalchisuun dirqama keenya.
Adaan oromoo akkaataa wal fakkeenyaa fi garaagarummaa/adda addummaa isaanii irratti hundaahun gosa heddutti qoodama.
Isaan keessaa akka fakkeenyaatti:-
• Aadaa wal gargaarsaa.
• Aadaa nyaataa.
• Aadaa uffataa.
• Aadaa fuudhaa fi heerumaa.
• Aadaa wallee fi weedduu(Sirbaa)
• Aadaa meeshaa fi kanneen biroos kaasuun ni dandahama.
Godinoota oromiyaa keessatti maqaan gosoota aadaa wal gargaarsaa addaa addummaa qabaatuus, tooftaa fi adeemsi isaanii hangas mara kan addaan fagaatuu fi wal dhabuu miti. Harraaf aadaa wal gargaarsaa Oromoo kutaa Harargee keessatti maal akka fakkaatan isiniif dhiheessina.
Oromoon Harargee akkuma Oromoo godina biraatti, aadaa wal gargaarsaa bal’aa qaba. Sabni Oromoo bu’ura wal gargaarsaa irratti hundaa’uun qabeenya, humnaa fi beekkomsa walitti qindeeffachuun ittiin wal kaba. Wayta gaddaa fi gammachuu, dhabaa fi qabeenyaa keessattiis waliif dirmachuun tooftaa ittiin wal bira dhaabbatanii wal gargaaran qabu.
Oromoon saba hayyummaa fi beekkumsaan akkasumaas qabeenyaan badhaadhe dha. Akkuma hawaasa tokko keessatti qabaataan/dureeysi jiru dabree dabree dhabaan/hiyyeessiis hin dhabamu. Ta’uus garuu sabni Oromoo dhabuus bahee amba hin kadhatu, qabeenya namaa hin saamu hin hatu. Sababnis aadaa wal gargaarsaa gaarii qabeenya ittiin wal horachiisu waan qabuufi.
Aadaan wal gargaarsaa kun bu’aa baayyee qabu. San keessaa:-
- Yerotti sirnaan akka fayyadaman nama taasiisa.
- Hojii irratti namoota muraasaan hojii bal’aa hojjatuu nama dandeessisa.
- Namoota humnaa fi dandeetti hin qabneef deeggarsa taasisaa.
- Diinagdee dhunfaas tahee diinagdee garee salphatti akka guddatu taasisa,
- Walitti dhufeenyaa fi wal jaalala hawaasummaa nama jiddutti uumuu fi k.k.f. qaba.
Aaadaan wal gargaarsaa oromoo baayyee tahanillee isaan keessaa beekkamoon kanneen armaan gadii kana:-
(1). Guuza/daboo/jigii:-
Namoonni baayyeen walitti dirmatanii, harka harkaan tooftaa hojii walirraa salphisuuf ittiin hojjatanii dha. Namni tokko hojiin isaa humna isaatii ol tahuu eega hubate booda, kallattiin ifii guuza kadhachuu ni dandaha yookan nama biraa kan walitti dhihaatuutti himatee akka guuza fiduuf gaafachuun kan kadhatamuu dha.
Guuzni yeroo kadhatamu abbaan kadhatu gosa hojii irratti bobbahan himuun dirqama. Sababniis namni kadhatamee san meeshaa hojii saniif barbaachisu qabatee akka dhufuuf haala mijjeessa.
Hojiin guuzan hojjatamu dongorri, akaaffi, gaaxii mana, mana jaaruu, oomisha galchuu fi k.k.f. nidha. Guuzni namoota wal kadhatan qofaaf kan oolu osoo hin taanee, maatii yaatama fi manguddootaa humna dhabeefiis dabree dabree waan hojjatuuf walitti dhuufenya ciimsa. Yeroo guuza haawwan ganda walitti dhufuun hoojjaa fi kasha guuzaa qopheessun haadha guuzaa gargaaru.
(2).Dimisha:-
Gurbaan soddaa warra intalaatiif osoo hin gaafatamin yookan gaafatamee hiriyoota isaa walitti kadhatee, aadaa itti hojii warra soddaa hojjaatudha. Yeroo intala qaadhimate irraa eegalee hangaa fuudhee waliin bultii jaaruutti, dabalatee hanga ilmoo duraa waliin dahanitti dimisha geessuun beekkamaadha.
Erga ilmoo walin dahaanii booda dimisha geessuun dirqama tahuu baatullee ifiif nama lamaa fi sadi if biratti fudhatee ooyruu warra soddaa ooluun ni gargaara. Dimishni warra soddaa kan geeffamu waggaa keessaa yeroo tokkoo fi isaa ol tahuu mala. Keessattuu, yeroo hojiin baayyee jiruu fi nama sarduu kan akka yeroo facaa’aa fi yeroo oomishaa dimishaan warra soddaa gargaaruun beekkamaadha.
Yeroo gurbaan dimisha warra soddaa geessu, intaltis geeloota isii yaammattee hoojjaa fi kasha waan geessituuf, carraa qaadhimaan lamaan wal arguu isaaniif uuma. Kunis bu’aa mataa isaa qaba. Gurbaan qanxummaa fi saansakaa qaadhimaa isaa hubachuuf isa gargaaruu cinattiis ijaan wal arganii yaada wal bahu. Isiiniis akkasuma ciminaa fi jabina isaa hanga tokko akka bartu isii taasisa. Kana waan beekuuf gurbaaniis yeroo hoojjaan yookan kashni dhufu baayyee gammada.
Gama biraatin hiriyoonni gurbaa kaadhima isaa akka baranii fi akka qeeqan carraa banaaf, kanuma keessa ijaan wal baru. Geellootni isiitiis akkasuma. Tanuma keessa dubraa fi dardarri biraas ija wal kaayatanii jaalalaaf wal abuurrachuu malu. Carraan biroo kan jaalalleewwan lamaan itti wal argan dhiphaa waan ta’eef yeroo akkanaa wal arguun isaanii, jaalala isaanii dabaluu fi sodaa gara lameen jiru xiqqeessuuf ga’ee guddaa qaba. Kanaaf qaadhimaan lamaan wal arguu isaanitti imaalmaana gammadan.
(3). Faraqee/marroo/:-
Aadaan wal gargaarsaa kun akkaataa walitti dhiheenya nama lamaa fi lamaa oliin humnaan yookaan qabeenyaan marrotti/tartiibaan/ itti wal gargaaraniidha. Warra dhiiraas tahee warri dubartii marroo/faraqee/ tana walitti seenuu dandahu. Warri dhiiraa humna isaaniitin walitti dhufuun yookaan qotiyyoo/diboota/ walitti hidhachuun tartiibaan hojii isaanii irratti wal gargaaru.
Warri dubartootaa/haawwanii/ humna isaaniitiin yookan qabeenya akka aananii walitti ida’achuun guyyaa guyyaan akka gurgurataniif marroo deeman. Humnaan yoo marroo walitti seenan dubartootni ollaa tokko jiraatan midhaan qabiyyee wal qixaa wal bira fidachuun mooyyee waliin tumu.
Mooyyee talaantalaa midhaan wal bira fidatan san faraqatti waliin feeddagu yookan waliin kurku. Dura kan nama tokkoo eega fixan booda kan nama kaanitti dabru. Qabeenya irratti yoo marroo walitti seenan garuu dubartoonni ganda tokkoo keessa jiratan kan loon elmamu qaban aanan qabiyyee wal qixaa walitti dabalachuun guyyaa tokko nama tokkoof kennuun akka gurguratu taasisuun, guyyaa itti aanuus nama biraatiif kennuun marroon tooftaa itti wal gargaaraaniidha.
(4). Gumaata:-
Aadaa wal gargaarsaa keessaatti gumaanni/kennaan/ baayyee beekkamaa dha. Keessattuu nama fuudhe/heerume/ yookaan dubartii deesseef kan gumaatamuu yoo tahuu dabree dabree namoota jahatanii mana jaaruutti jiruuf illee ni godhama. Gumaanni yeroo baayyee gamtaan kan gumaataan yoo tahu yeroo tokko tokko garuu dhunfaaniis namaaf kennuu ni danda’ama. guumaatni hiriyyummaa, firummaa fi wal beekkumsa birootiin waliif kadhatama.
Guyyoota muraasa dursee namni gumaata kadhatuu namaa beekuu hunda itti himaachu qaba. ‘Guyyaa akkaana gumaata naaf koottu’ ja’ee itti dhaamata. Namni kadhatamees guyyaa itti afeeramee sanitti qophaa’ee , waan barbaachisu qabatee iddo itti kadhatametti argama. Gumaatni dubraa fi dargageessaa/dardaraa galgala taha.
Kannaan dubraa dardarri gumaataaf waliif kannan maallaqa dha. Gumaatni haawwanii garuu irra baaayyee guyyaa taha. Kennaan isaanii garuu maallaqa yookaan kennaa biraa kan akka nyaataas tahuu mala. Kaayyon isaas nama fuudhee yookaan dubaartii deesse diinagdeen kabsachiisuu keessatti gahee guddaa qaba.
(5). Afooshaa:-
Aadaan kun haawasni akkaataa qubsuma isaanii irratti hundaa’uun walitti jaaramanii jireenya hawaasummaa keessatti tooftaa itti wal gargaaraniidha. Du’aa fi jiruu, gaddaa fi gammachuu, sadoo fi gadadoo keessatti wal bira dhaabbachuun aadaa itti wal gargaaranii fi wal bira dhaabbataanii ittiin wal jajjabeessanii dha.
Yeroo cidhaa, du’aa fi haajaa garagaraa ulfaataa tahan keessatti namoonni miseensa afooshaa ta’e hundi hirmaachu dirqama qabu. Afooshaan kun aadaa wal gargaarsaa kan biroo irraa wanni aadda godhaa yoo jiraate, seera ittiin bulmaataa mataa isaanii qabachuu caalaa yeroo gara yerootti bal’achaa, dagaagaa dhuufuu isaati.
Miseensoonni afooshaa heera ittiin bulmaataa ofii isaanii baafatanitti waan bulaniif, namnii dambii cabsee sirnumaan adabama. Kanaaf seera ittii bulmaata isaanii baayyee kabaju. Haalli kun ammoo uummatni seeraa namni biraa baaseefi ittiin bulaa ja’uun irra kan ofiif baafataanitti sirnaan buluu akka jaalatan namaatti mul’isa.
(6). Quubii:-
Aadaan wal gargaarsaa keessaa quubiin tokko yoo tahu, namoota hojii wal fakkaataa hojjatan, qubsumaan naannoo walitti siqu jiraatan, galii walitti dhihaataa argatan, yaadaa fi ilaalchaaniis waliif galan, akkasuma wal amantaa qaban jiddutti maallaqa walitti buufachuun tartiibaan tooftaa itti walii kennanii dha.
Guyyaatti, torbaanitti yookaan ji’atti namni tokko maallaqa hanga murteeffame kan kafalu yoo tahu miseensoota keessaa nama beekaa fi amanamaa ja’anii yaadan tokko walitti qabaa godhanii filatu. Kana booda tartiibaan maallaqicha walitti qabee marroon abbaa carraan baheefiif kennama. Quubiin qusannaa maallaqaa fooyyeessuun diinagdee nama dhunfaas, kan garees guddisuu keessatti gahee guddaa qaba.
(7). Kaaloo:-
Kaaloon kennaa gargaarsaa namni tokko gurbaa fuudhuuf yookaan nama jahatanii farditti jiruuf gumaachuu dha. Irra caalaatti kennaan kaaloo kun beeyladaa yookaan maallaqan kan kannamu yoo tahu adeemsi kennaa kuniis kaaloo waliif dhahu ja’ama.
Hangafummaan beeyladaa ykn maallaqaan kaaloo waliif dhahuun haa beekkamu malee, babree dabree garuu qabeenya biroos waliif kannuu ni dandahu. Namni kaaloo waliif dhahu harki caalu fira dhihoo yoo tahellee namni akkaataa waliti dhihaatuuniis waliif kannuu ni dandahu.
(8). Liqii/Mugoota fi Ergisaa:-
Aadaa wal gargaarsaa baayyee beekkamu yoo tahu sirni isaas namni qabeenya harkaa qabu tokko nama rakkateef laachuun namni san yeroo muraasa keessatti dhimma itti bahee akka deebisuu taasisuu dha.
Liqiin qabeenya akka maallaqaa, midhaan fi waan biraatiis kannamuu ni dandaha, Ergisaan garuu waan akka uffataa, meeshaa fi wantoota biro kan yeroo muraasaaf itti dhimma bahanii deebisan irratti xiyyeffata. Lamaanuu faaydaa guddaa qaba, keessattuu walitti dhufeenya hawaassummaa cimsuu fi namoota harka qalleeyyii tahaan rakkoo irra akka hin buuneef baayyee gargaara.
Liqii fi ergisaan wal amaantii namootaa irratti waan hundaahuuf, namni waa liqeffatuu yookaan ergifatu yerooniin deebisa jedhee qabate sanitti deebisuu qaba. Yoo haalli hin mijjaawiniif garuu dursee abbaa irraa liqeefatee sanitti himuu qaba. Gama biraatiin ergisaan meeshaa irratti waan xiyyeeffatuuf waan ergifatan san sirnaan eeganii deebisuun barbaachisaa dha.
(9). Hirtaa:-
Hirtaan aadaa namni dachii qonnaa hin qabne yookaan xiqqoo qabu nama lafa qoonnaa bal’oo qabu irraa fuudhee waaytii oomisha tokkoo yookaan waggoota muraasaaf qotee ommisha argamu san wal qixatti abbaa dachii waliin addaan fudhachuun/hirachuun wal gargaaranii dha.
Abbaan dachii eega lafa isaa hirtaa kannee booda oomishuma isaa eeggata malee quba hin qabu. Kan hirtaa fuudhe lafa kunuunsuu fi akka isiin oomisha guddaa kannitu waan dandahamu hunda godhee oomisha irraa galcha. Hanga oomisha addaan fudhatanitti amaantummaan waan lafa san irra jiru eeguu qaba.
(10). Nyaachisa fi Horsiisa:-
Beeyladaa walitti kennuun kan wal gargaaranidha. Nama beeylada hin qabneef namni beeylada baayyee qabuu itti kannee akka horsiisuu yookaan nyaachisuu godhama.
Tooftaan kun nama beeylada hin qabnee horachiisuu kan fayyaduudha. Beeylada dhaltuu namatti kannanii ilmoo ishii marsaa marsaan addaan fudhatan. Dhala duraa abbaan horsiisuu yoo fudhate dhala itti aanu abbaa beeyladichaatiif jalaa galchu. Kuniis horsiisa jadhama.
Nyaachisaan ammoo tooftaa qotiyyoo nama qotiyyoo hin qabnetti kannanii nyaata isaa dhiheessaafi ittiin qotatuudha. Haalli kuniis wal gargaarsa hawaasummaa keessatti gahee guddaa qaba.


text:
Ayyaanni Irreecha Birraa Bishooftuutti Haala Hoo’aan Kabajamaa Jira
(Oromedia, 30 Fulbaana 2018) Ayyaanni Irreechaa guddichi Oromiyaa, magaalaa Bushooftuutti sirna hoo’aa fi miidhagaan gaggeeffamaa jira. Ayyaana kana irratti ummanni miliyoonaan lakkaayamu Oromiyaa keessaa fi alaan qooda fudhachaa akka jiran hubatameera.
Oromoon miliyoonaan lakkaa’aman guutummaa biyyattii keessaa fi biyya alaarraa gama Bishooftuu Hora Arsadiitti bahanii Ayyaana Irreechaa kan bara 2018 kabajaa jiru.
Akka gabaasaan keenay ibsetti, ummanni hedduun ganama barii irraa eegalee Abbaa Malkaan durfamuun Abbootiin Gadaa, maanguddoonni, hayyootni, shamarraaniifi dargaggoonni waliin gama Hora Arsadiitti walga’uutti jiran.
Kana malees, sabaafi sablamoonni Itoophiyaa kibbaa kan Sidaamaa, Gaamoo, Alaabaa fi kanneen biroo uummata Oromoo waliin irreeffachuudhaaf guyyaa jala bultii irraa eegalanii Bishootuu galaa jiran.
Irreechaa: Ayyaana Guddaa
Ayyaanni Irreechaa birraa kun ayyaana Oromoo isa guddaa kan waggaatti altokko ummata Oromoo miliyoona hedduu bakka tokkotti fiduu dha. Ayyaanni kun yeroo ganna keessaa gara birraatti ce’uuf kabajamu waan ta’eef ummata Oromoo biratti haala addaatiin kabajama.
Keessattuu bara kana ayyaanicha waanti adda godhu, injifannoo ummatni Oromoo galmeeffatee dha. Kunis, yeroo qabsoon Oromoo kan Bilisummaa fi Nagaa sadarkaa olaanaatti injifannoo galmeessaa jiu keessatti kabajamaa jiraachuu dha.
Adda Bilisummaa Oromoo dabalateeqabsaa’onni Oromoo hedduun yeroo biyyatti deebi’an keessatti akbajamaa waan jiruuf seenaa keessatti haala addaatiin yaadatama. Guyyaan seena qabeessi kun akka dhufuuf, Irreechaa irratti otuu hin hafiin, gootonni Oromoo hedduun wareegama baasaa dhufan.
Sirna akkaan miidhagaa kana irratti ummanni ollaa Oromiyaa kan akka Gaamoo, Burjii fi Sidaamaa fa’aas akkuma aadaa isaaniitti miidhaganii qooda fudhachaa jiru.
Akaakuu Irreecha lamaa– kan tulluufi kan malkaa keessaa kan ammaa kun Irreecha Malkaa yeroo baayyee guutummaa addunyaatti waqtii Birraa kabajamuu dha.
Qulqullinaa fi Miidhagina
Guyyaan Ayyaana Irreechaa kana waanti adda godhu hedduu dha. Guyyaa kana namuu uffata aadaan faayamananii faaruufi sagalee galataa dhageessisaa sirnaan walgurmeessanii gama Hora Arsadiitti yaa’an. Ummanni Oromoo ayyaanicha irratti argamn uffannaa qofaan miti kan miidhaginni Irreechaa irratti argaman.
Akka aadaa fi duudhaa Irreechaa tti guyyaa kana namuu keessoo isaattis miidhagee argamuu waan qabuuf namni wallole illee arrarameetu Irreechaa dhaqa.
“Irreechaan araraa fi nagaa waan ta’eef, ardaa sanatti argamuufis namuu dursa waliif dhiisuun dirqama ta’a,”jedhu Ob Soriin Dhugaa.
Ayyana kana irratti namuu nagaa eeguuf dirqama qaba. Addatti immoo Foolleen dirqama addaa qaban. Akka Abbootiin Gadaa himanitti, Ayyaana Irreechaa barana irratti Foolleen Gadaa kuma tokko ta’an leenjiin kennameef nagaa eegsisuuf bobba’anii jiru.
Dhaamsa: Baga Ittiin Isin Gahe
Ayyaana kana ilaalchisuun qaamonni hawaasaa fi abbootiin aangawaa ergaa gammachuu dababrsaa jiran.
Seenaa Itoophiyaa keessatti yeroo jalqabaaf Ministeerri Muummee Itoophiyaa, Abiy Ahmad, ergaa gammachuu ummata Oromoof dabarsanii jiran.
Dr Abiy ergaa isanii keessatti “Irreechi Duudhaan dhaloota Oromummaa Gadaan biqilee guyyaa nageenya itti labsatee, dhaloota isaa qe’ee eeguun sirna tumatee gootummaa isaan fakkeeffatu Oromummaadhaaf guyyaa addaati, jedhan.
Ergaa baga ittiin nu gahee dabarsaniin, kabajni Irreechi baranaa kan tokkummaafi wal jaalalaa wareegama qabsoo kichuuwwan Oromootiin argameen, tokkooma sabboonummaa jaalalaan biyya itti bulchinuun muuxannoo sirna gadaa ittiin qooddannuun kan kabajamu ta’uun isaa gammachuu keenya dachaa godha jedhaniiru.
‘‘Gaafa nuti tokkoomuu dhabnee duudhaa keenya ganne wal qoqqoonnee badiif wal kennine, qabsoo dhiigaan dhufteef kabajaa kennu dhabuu ta’a. Kanaafuu tokkummaa keenya eeggachuun icitii injifannoo keenyaa ta’ee itti fufuu qaba.’’ Irreechi jaalalaa baranaas carraa tokkummaa keenya duudhaa aadaa keenyaan faayoomnee dhaamsa abbootii Gadaa qalbiin itti dhaggeeffannu nuuf ta’a jennee abdannas jedhaniiru.”
Akkasumas Pirezidaantiin mootummaa Oromiyaa, ob Lammaa Magarsaa ummata Oromoo hundaaf dhaamsa dabarsaniin “ayyaana Irreechaa ummata Oromoo biratti iddoo addaa qabu kanaaf baga geessan,” jedhaniiru.
Ayyaana Irreechaa bara kana kabajnu bifa qindaawaafi bifa dinqisiifannaa qabuun ummanni hundi abbootiin Gadaa, qeeroofi qarreen hundi bifa Aadaasaa calaqqisuun ta’uu akka qabu Pireezidaantiin Mootummaa Naannoo Oromiyaa Dooktara Kabajaa Lammaa Magarsaa ibsaniiru.
Ayyaanni Irreechaa bara darbe karaa qindoomina qabuu fi rakkoo nageenyaa tokko male kabajamuusaa himuun bara kanaas kan bara darbe caalaa bifa nagayaafi tasgabbii qabuun akkasumas Aadaa keenya Addunyaaf karaa beeksiisuun ta’uu qaba.
Ayyaanni Irreechaa calanqee Sirna Gadaa kan ta’eefi Irreechas akkuma Sirna Gadaa galmee dhaabbataa UNESCO irratti galmeessisuuf hojjetamaa akka jiru kan ibsan kabajamoo Pireezidaantiin namni ayyaanasaa kabajuuf bahu hundi asxaa, alaabaafi sirboota siyaasa calaqqisan irraa of qusachuun ta’uu qaba jedhaiiru.
Mootummaan Ayyaanni Irreechaa karaa nagayaan akka xumuramu Gumii Abbootii Gadaa waliin qindoominaan hojjechaa akka jiruufi foolleewwaniifi qeerroowwan leenjisuun qophaa’aniiru. Rakkoon fayyaa quunnamuu maluufis gamanumaa ogeeyyiin fayyaa qophaa’aniiru.
Ummannis foolleefi qeerroo waliin ta’uun wal dubbisuun ayyaanasaa nagayaan bifa aadaasaa ummata addunyaaf calaqqisuun ta’uu akka qabu kabajamoo Pireezidaantiin dhaaman.
Addi Bilisummaa Oromoo gama isaatiin Ayyaana Irreechaa ilaachisee Ibsa gabaabaa dabarseen didhaalee ummanni Oromoo keessa darbe yaadachiise.
“baroota kurnan dabran keessatti ummanni keenya dhawaataan aadaa isaa hordofuun Irreecha kabajachaa turuun ni yaadatama,”kan jedhe ABOn, “fedhii siyaasaaf jacha jeequmsaa fi miidhamni suukaneessaan ilmaan Oromoo irra gahe gaddaan yaadanna,”jedhe
Irreechi baranaa kan gammachuu fi badhaadhinaa akkasumas kan akkuma aadaa isaatti sirnaan kabajamu akka tahus ABOn hawwii isaa ibse. Itti dabaluunis, “milkoomina isaafis gama keenyaan qooda nurraa eeggamu ni kennina,”jechuun abdachiiseera.
Advocacy for Oromian gama isaatiin”ummatni Oromoo marti baga Ayyaana Irreechaa geessan” jechuun ergaa gammachuu dabarse.
“Barri kun bara milkii fi injifannoo ti,” kan jedhe Advocacy for Oromian, ummanni Oromoo akkuma kanana duraatti tokkummaa isaanii jabeeffatanii inijifannoo olaanaaf akka hojjatan dhaamsa dabarsee jira.
“Irreechaan mallattoo jaalalaa fi araaraa waan ta’ee, dhaloonni keenya guyyaa kan jaalalaa fi araaraan dabarsuun akka aadaan Oromoo gaarii kun guddatu haa goonu” jedheera.


text:
Tokkummaa mootummootaatti kan argaman ambaasaadderoonni Afriikaa tokkummaa mootummootaatti ambaasaaddera Ameerikaa waliin wal arguu dhaan prezidaantiin US Doonaald Traamp biyyootii Afriikaa ilaalchisee arraba hamaa isaan dubbatan ilaalchisee mari’ataa jiran.
Tokkummaa mootummootaatti ambaasaaddorri Equartorial Guinea Antolio Ndong Mba fi hoogganaan garee biyyoota Afriikaa 54 akka jedhanitti Nikki Haley yaada Traamp kennan daafoo hamaa inni dhaqqabsiisetti gaddaniiru jedhan.
Torban darbe gareen Afriikaa ibsa baaseen akka jedhetti dubbiin Traamp dubbatan kan nama aarsu, ka loogii sanyii fi sanyii ka biraa jibbuu ti. Gareen kun Traamp dhiifama akka gaafatan barbaada.
Diplomaatonni hedduun kanneen wal ga’ii Tokkummaa Mootummootaa irratti hirmaatan akka jedhanitti ambaasaadderittii Ameerikaa Haley waliin ennaa mari’atan Traamp gumii hoogganoota Afriikaa Amajjii 28 fi 29 Finfinnee keessatti geggeessamuuf ergaa akka ergan itti himaniiru.
Ndong Mba akka jedhanitti mariin Haley waliin geggeessame kan michummaaf ifaa fi dhugaa of keessaa qabu ture.
Traampii fi namoonni siyaasaa hedduun kanneen wal ga’ii White House bakka Traamp haasaa hamtuu dubbatan sana dubbatan jedhanitti argaman dubbachuu isaanii haalanii jidran.
Gama biraan Afriikaatti ambaasaadderoonni US duraanii 78 prezidaantichi waa’ee biyyoota Afriikaa jecha hamtuu isaan dubbatan kan isaan yaaddesse xalayaa ibsu White Housitti erganii jiru.
Ambaasaadderoonni Afriikaa kanneen Wahington keessatti argaman jimaata har’aa wal ga’uu dhaan attamiin jecha Traamp sanaaf deebii akka kennan mari’atuuf jiru.


text:
Hiriyyaa Amanamaa[Trusted Contacts]: OROMO ICT
Hiriyyaa Amanamaa[Trusted Contacts]
Eenyummeessaa Facebook keessan yeroo barbaaddanitti, ykn yeroo rakkinnatti Hiriyyaan keessan isiniif too’achuu akka danda’u beektuu?
Kanaan booda Hayyootni/Beektotni, Namootni Facebook irratti beekkamtii guddaa qabaniif hordoftoota heddu qaban fi namni kamuu Eenyummeessaan[account] keenya hatame, cabe, jallate, rakkoo godhate, dhukkubsate, Mataaan Bowwaafate fi kkf jechuun hin jiru.
Eeyyen! mala kana fayyadamna taanaa:
- Teessoo Ergaa[Email] koo irraanfadheen hin jiru
- Jecha Darbii[Password] ieraanfadheen hin jiru
- Eenyummeessan[account] koo hatameen hin jiru
- Hatame, Cabe, Rakkoo godhate, Fayyaa dhabee fi kkf jechuun hin jiru
Walumaagalatti, Eenyummeessaa keessan haala kamiin eessattillee yoomillee dhabuun hin jiru. Kana jechuun yeroo Unkaa asii gadii guutuun Hiriyyaan amanamaan keessan Eenyummeessaa keessanitti dabaltan, Dhaabbanni FacebookHiriyyaan keessan kun Deeggarsa isin barbaachisu kamiiyyuu akka isinii godhu Hayyamni[Privilage] ni kennamaaf.
Kunis Fakkeenyaaf yeroo rakkoon tokko isini mudate, Bifa ERGAA GABAABAAtiin dhaamsa lakkoofsa icciitii[one-time security code] fi Hidhaa barbaachisaa[URL] of keessaa qabu Facebook irraa isiniif erguudhan.
NB: Lakkoofsa icciitii fi hidhaa isiniif dhufe sanas waan isiniif hin galle yoo jiraate Hiriyyuma keessan sana Gaafattu.
Tajaajila kana argachuuf Kafaltii isin hin barbaachisu, Tartiiba armaan gadii hordofuun Odeeffannoo barbaachisu guutuu qofaadha.
Tartiibni Hiriyyaa amanamaa Eenymmeessaa keessanitti dabaluuf barbaachisu:
- Sirreeffama Icciitii(Security Settings) seenaa
- Hiriyyaa Amanamaa(Trusted Contacts) seenaa
- Hiriyyaa Amanamaa(Trusted Contacts) filadhaa
- Hiriyyoota keessan isiniif amanamoo ta’an ykn dhimma kana irratti na qarqaara jettanii abdattan sadii hanga shanii galchaa ykn Filadhaa(select your 3-5 trusted friends).
- Filannoo keessan dhugoomsaa[Confirm your choice].
Haala kanaan Eenyummeessaa[account] Facebook keessan too’achuun ni danda’ama, akkasumas Namootni Hubannoo Teekinoolojii qunnamtiif Odeeffannoo qabanis Eeyyummeessaa firaafi maatii keessanii too’achuu akka dandeessan isin hubachiisuu feena.
Dhumarratti, Namoota hiriyyaa keessan amanamoo jettanii filattan sana keessaa kan barbaaddan baasuu yoo barbaaddan:
- Sirreeffama Icciitii(Security Settings) seenaa
- Hiriyyaa Amanamaa(Trusted Contacts) seenaa
- Hiriyyaa Amanamaa(Trusted Contacts) filadhaa
- Hiriyyoota keessan jijjiiruu ykn balleessuu barbaaddan cinatti #EDIT cuqaasuun tartiiba isaa hordoftanii balleessitu.
HORAA BULAA
OROMO ICT


text:
Baarentuu Gadaa Irraa
Dubbiftoota! Mee abbootiin irree humnaan aangoo qabatan maaf aangoo humnaan qabatan sanarraa bu’uu didu..? maaf salphina eeggatu..?
jedhamtanii odoo gaafatamatanii deebiin keessan maali? Abdiin qaba baayyeen keessan akka sababaa adda addaa tarreessitanii fi kanaa fi sana jettan. Eeyyee namuu sababa adda addaa danuu tarreessuu danada’a. Sabani kunis walfakkaachuu baachuu mala! Dhugaan lafa kanarra jiruu fi irra jiraan namaa irratti walii galu, kan seenaan abbootii irree ka’anii kufanii argisiisu garuu tokkoo fi tokko qofa!!!
Tibba kana yoo waraanni biyya Zunbaabee abbaa irree pireezidaantii biyya sanii ta’uun nama waggoota 37 oliif aangoo hunda humnaan sassaabbatee irra ciisaa ture fonqolchu dhageenyee agarreerra. Namni kun aangoo biyyattii hunda harka isaa fi haadha warraa akkasumas maatii isaa galchuun maal akka uummata Zunbaabee godhaa tures namni quba hinqabne hin jiru. Eeyyee waraanni biyyattii karaa dubbi himaa isaa teeleeviziyoonitti bahee Mugaabeen mana isaa keessatti hidhamuu ykn uugguramuu warra isa marsanii biyyattii dhiiga xuuxaa turan garuu seeratti dhihaachaa akka jiran ibseera. Waraanni biyyattii aangoo biyyattii Mugaabeen irratti tortore tasa osoo Mugaabeen hin beekiin qindaayee irraa buuse kun fakkeessiif amma Mugaabeen nagahumaan mana isaa keessa jira jedhee haa hololu malee akka xinxaltoonni jedhanitti dhugaan biyyattii keessa jiru Mugaabeenis akkuma abbootii irree kaanii yakka raawwateef kan harka isaa argachuuf akka jiru ifaadha!
Dubbiftoota! Mee guyyootuma ykn yeroodhuma gabaabduu dura waayee Zunbaabee fi Roobarti Gaabreel Mugaabee duubatti deebi’aatii xiinxalaa ykn ilaalaa. Namni Roobarti Gaabreel Mugaabee jedhamu kan waggaa 37 oliif aangoo biyyattii hunda humnaan dhuunfatee biyya Zumbaabee jedhamtu bitaa ture kun aangoo irra ture kanatti quufuu dhadhabee yoo inni kan dhufuuf of qopheessu argaa fi dhagahaa turre. Namni kun nama humriin isaa 93 olii ta’uu caalaayyuu dullumarraa kan ka’e nama bakka dhaqetti dhaabbachuu dadhabee kirkiruu, bakka taa’eetti muguu, haaswa dadhabee afaan wal dhahuu ture. Abbaan irree kun osoo haala kanan jiruu waggoota itti aananiifillee aangoof of qopheessaa, darbees isa booda haadha warraa isaa Girees Mugaabee dhaalchisuuf qopheessaa ture.
Eeyyee jaarsi waggaa 94tti hiiqu kun mormitoota isaa mara akkuma wayyaaneen impaayeera Itiyoophiyaa keessatti godhaa jirtu kaan hidhee kaan ajjeesaa, kana ammo horiin bitaa ture, akka fakkeenyaatti namoota paartii mormituu hoganaan keessaa kan miidhaan guddaan nirra gahaa ture Shaangiraayi namani quba hin qabne hin jiru. Mugaabeen akkuma wayyaanee uummata Oromoo fixaa jirtuu warra isa waliin qabsaawanii fi hojjetanifillee nama tolee miti. Akkuma yaadatamu itti aantu isaa waggaa dheeraa waliin hojjete waggaa muraasa dura “haadha warraa koo ija gaariin hin ilaatu” jedhee aangorraa hari’eera. Qabsaawaa bara dheeraa kan dubartii kana bakka bu’uun itti aanaa pireezidaantii biyyattii tures kunoo tibba darbe haaluma walfakkaatuun “Girees Mugaabee ijji inni ittiin ilaalu natti hin tolle, nafonqolchuuf yaala” jechuun dhiitee ofirraa hari’e. Walumaa galatti hundumaa hari’ee aangoo biyyattii ofii fi harka haadha warraa isaa Girees Mugaabeetti galche. Garuu kunoo xumura badaa jira!
Roobarti Gaabreel Mugaabeen warra naan mormu jedhe hari’uu, hidhuu ajjeesuu fi bakka buutee dhamasiisu qofa osoo hin taane guddinatti balabala cufee biyya “Gootaraa midhaanii” jedhamuun beekamtu hiyyummaaf saaxilee uummattoonni biyyattii akkuma uummattoonni Itiyoophiyaa bulchiinsa Wayyaanee jalatti beelaaf fi gadadoof saaxilaman beelaa fi gadadoof saaxile.Waggoota 37 oliif Zunbaabee haqanqaalee bitaa ture. Har’a garuu dubbiin akka yaade hin taanefi.
Odoo bara bittaa biraa yaaduu waraanuma isaan salphifame. Xumura isaa kan oollee, bullee ilaallu ta’uus warri isa marsee harka dhahaa ture kanneen akkuma OPDOn hara wayyaanee jala kaattee uummata Oromoo miisiisaa jirtu; miisisaa turanii fi ergamtoonni hunduu har’aa mana hidhaatti darbatamaa jiru. Mugaabee aangoo irratti ciccaa turee fi irrattis du’uuf of qopheessaa tureeefis haalli jiru miidhagaa miti.
Innis halalyyaatti sigigaachaa jira. Kan baayyee nama ajaa’ibuu fi nama raaju abbootiin irree hunduu addatti ammoo Afrikaanonni maaf amma haala kanaan salphifamanii aaangoo gadi dhiisanitti irratti cichuu kan jedhuu dha..??
Dubbistoota! Mee immoo mootummoota Afrikaa bulchaa turanii fi jiran hunduma isaaniituu of duuba deebi’aatii ilaalaa, warra hara’a aangorra jiranii fi uummata bulchaa jirra jedhan uukkaamsanii, mirga namoomaa isaanii dhiitanii bulchanis xiinxalaa. Yoo biyyoota xiqqoo fi qubaan lakkaawwaman ta’e malee baayyeen isaanii akki itti aangotti dhufanis ta’e akki itti aangorraa bu’anii fi bu’uuf deeman baayyee fokkisaa dha. Du’aan, hidhaa fi salphinaan bu’aa turan bu’uufis jiru.
Abbootiin irree maqaa uumataatiin kakatanii filannoo uummataa malee aangoo qabatan hunduu wanta isaan raawwataa turanii fi jiran yoo illaalle faallaa dimookiraasii, faallaa mirga namoomaa, faallaa uummata ittiin kakkataniiti. Aangoo yaabbatan irratti yoo cichan, irratti du’an,irratti salphatanii fi humnaan fonqolfaman arginee dhageenye. Fedhiin gadi dhiisanii hin beekan. Dimookiraasii, mirga namoomaa hin beekan,. Uummanni beela’ee, dheebotee, dhibee fi rakkoolee kamiifuu saaxilamee isaaniif dhimmaa miti. Kan nama ajjaa’ibu ammoo kan ofii isaanitiif amma dadhabanii fi du’anitti aangorratti cichan caalaa du’a isaanii boodallee ummanni akka bilisummaa hin arganne abbaa irree biraa, maatii isaanii keessaa bakka buufachuuf carraaquu isaanitii. Kan hara’ Zunbaabee keessatti argaa jirruu fi kan Itiyoophiyaa keessatti argaa turree fi jirrus kanuma.
Egaa amallii fi haalli gadheen, fokkisaan abbootii irree Afrikaa kan wal isaan fakkeessu isa kana. Tokko tokkorraa hin baratu. Dhugaan akkasii kalees tureerraa Kunoo Mugaabee Zunbaabee irrattis muldhateera. Aadaa siyaasaa impaayeera Itiyoophioyaa yoo kaafnee ilaalle ammo kana caalayyuu fokkisaadha jechuu dandeenya. Namoonni Impaayeera itiyoophiyaa bulchaa turan hunduu waggaa hedduuf humnaan aangoo qabatanirraa bu’uu diddaaf ajjeechaa, hidhaa fi dararaa raawwataniiru. Haylasillaaseerraa amma Wayyaanee har’aatti aadaa ta’ee kanumatu itti fufe. Hayila sillaaseen, Dargiin tolaan dinnaan Fincila uumataatiin, humnaan aangorraa bu’an. Wayyaaneen har’as akkuma Hayilasillaasee fi dargii Kaleessaa fi Roobarti Mugaabee har’aa itti bu’anitti malee akka hin buune ifatti muldhachaa jira.
Wayyaaneen guyyaa humnaan aangotti dhufterraa kaaftee waan ittiin kakachaa turte hunda dagattee waan uummattoota itiyoophiyaa addatti ammoo uummata Oromoo gochaa turtee fi jirtu argaa turre, jirra. Yakka yakkarratt raawwachaa turte,jirti. Uummattoonni biyyattii keessumaa uummanni Oromoo waggaa hedduuf tolaan nurraa bu’i jedhees murna tana gaafachaa ture. Dinnaan garuu kunoo akkumaa argaa jirru humnaan ofirraa buusuuf qabsoorra jira. FXG finiinsaa jira. akkuma abbootiin irree impaayeera ityoophiyaas ta’e kan Afrikaa kanneen kaani itti bu’anitti ofirraa buusuuf karaa jira. Wayyaaneetti salphina, salphina caalu haguugee akka ofirraa kaasus shakkiin hin jiru!
Dubbistoota! mee gara gafii calqabarra kaafnee isa “maaliif abbootiin irree amma salphatanii aangorraa bu’anitti eegu…? jedhu haa ilaallu,
eeyyee maaf amma slphinaatti aangorratti cichu,? deebin isaa kan
namni baayyeen irratti walii galuu fi dhugaan waayee seenaa abbootii irree lafa kaa’ee darbe jedhu tokkoo fi tokko jenneerra, innis abbootiin irree filannoo uummataa malee aangotti dhufan kun hundii isaanituu yeroo aangorraa jiranitti uummata ykn uummattoota bulchaa jirra jedhanirratti yakkoota danuu dalagau. Ni saamu, ni ajjeesu ni hidhu, ni dararu uukkaamsanii, mirga uumaaa fi dimookiraasii isaanii uuguranii bara bittaa fi saamicha aisaanii dheereffachuuf yaalu. Egaa yakka kana mara raawwatanii tolaan aangorraa bu’an itti ulfaata. Yakka dalagaa turanitti akka gaafataman waan beekanii fi sodaataniif amma du’aan ykn humnaan aangoirraa bu’anitti tolaan bu’uu hin fedhani.
Kanaafuu kan isaan dhiphisu yakka dalaguu isanaiti.
Eeyyee rakkoon abbootii rree Afrikaa kana, Mugaabee Zunbaabee bulchaa tures haa ta’u wayyaanee har’a uummata Oromoo hidhaa fi ajjeesaa jirtu kanatu hudhee ishii qabee jira.
Wayyneen yakkoota uummattoota impaayeera itiyoophiyaa irratti addatti ammoo Oromoorratti raawwachaa turte waan beektuuf amma salphifamtee humnaan bututti aangoo gadi dhiisuu hin feetu. Dhugaan jiru kanaa fi kana qofaa. Uumamttoonni cunqurfamoon Itiyoophiyaa addatti ammo uummanni Oromoo kanuma hubatee qabsoo isaa roga maraa jabeessee itti fufee jira, kan jabaatee itti fufuu qabus kanaa fi kana qofa!
Wayyaaneen akkuma abbootii irree kaanii lolaan malee murna tolan buutii miti! Kan tola didee salphina barbaade salphisuun ammoo yakkaa miti!


text:
Filannoo Zimbaabwetti geggeefameen paartiin biyya bulchaa jiru Zanu-PF jedhamu injifatuun eega himamee booda biyyattiin soda hamaa keessa galtee jirti. Deeggartoonni paartii mormituu MDC Alliance jedhamuu adeemsaa fi bu’aa filannoo mormuudhaan guyyaa kaleessaa koomishinii filannoo biyyatti fuulduratti mormii dhageessisaa oolan. Haaluma walfakkaatuun mormiin kun guutuu magaala Haraaree keessatti kan babal’ate yoo tahu, loltoonni mootummaa mormitoota irratti dhukaasa bananiin yoo xiqqaate lubbuun namoota 3 kan galaafatan tahuu gabaasni arganne ni mul’isa.
Komishiniin Filannoo Zimbaabwee akka jedhutti Paartiin prezdaant Emarsan Minangagwa Zanu-PF teessuma 145 yemmuu argatu MDC Alliance ammoo teessuma 60 argate. Prezdaant Emarsan Minangagwa filannoo ammaatin dura preezdaantii duraanii waggoota dheeraaf biyyattii bulchaa ture Roobart Mugaabee buusuudhaan taayitaa qabachuun isaa ni yaadatama.


text:
Eenyummeessaa Feesbuukii BILBILAAN Baname akkamitti gara #E-MAIL jijjiirachuu dandeenna?
Eenyummeessaa Feesbuukii BILBILAAN Baname akkamitti gara #E-MAIL jijjiirachuu dandeenna?
Yeroo ammaa Addunyaa guutuu irraa, iddoo gahiinsi(covarage) Interneetaa jiru hundarraa ummanni keenya irra caalaan tajaajila Feesbuukii fayyadamaa jira.
Tajaajila Feesbuukii argachuuf Maamilli(user) tokko duraan dursee Teessoo Ergaa(e-mail) ykn Lakkoofsa Blbila hojjachaa jiruu qabaachuu qaba. Kanumarraa ka’uun fayyadamtootni tajaajila Feesbuukii hedduun isaanii, keessattuu biyyoota guddina irra jiran keessatti hawaasni hedduun tajaajila Interneetaatiif haaraa waan ta’eef Teessoo ergaa(E-mail Address) hedduun isaanii hin qaban, Tessoo Ergaa caalaa Bilbila harkaa(Mobile) waan fayyadamaniif Lakkoofsa bilbila isaaniitiin tajaajila feesbuukii kanas fayyadamuu filatu.
Turtii yeroo muraasaa booda garuu namootni hedduun bilbila isaanii carraan jijjiiruu baldhaadha, lakkoofsa duraa gatuudhaa, dabarsanii namaa kennuudhaa, icciitii dhuunfaatiifi kkf walqabatee jechuudha.
Garuu Teessoon Ergaa(E-mail Address) yoo ta’e immoo rakkoolleen akkasii hedduu kan hin mudanneefi rakkoollee mudachuu danda’us furuuf tooftaaleen heddu waan jiruuf, Namootni hedduun #Seensa(Login) Eenyummeessaa isaanii LAKKOOFSA[phone number] Bilbilaa irraa gara TEESSOO-ERGAA[Email address] tti jijjiiruu filatu.
Kana gochuuf immoo tartiiba salphaa Armaan Gadii Hordofaa.
1) Eenyummeessaa Feesbuukii keessan seenaa
2) Gara gubbaarraa Harka mirgaati Qindaa’ina(settings) seenaa
3) Gara tarree harka bitaa keessaa Waliigala(general) cuqaasaa
4) Tarree gara harka Mirgaa aanu keessaa Qindaa’ina eenyummeessaa waliigalaa(General Account settings) jedhukeessaa Qunnamtii’Contact’ isa jedhu fuuldura deemtanii – Sirreessi(Edit) isa jedhu cuqaasaa
5) Qunnamtii jalqabaa(Primary Contact) jedhu jalatti Teessoo ergaa ykn lakkoofsa bilbilaa biraa dabalaa isa jedhu cuqaasaa.
6) Iddoo duwwaa isiniif dhufutti(New Email) jedhutti E-mail fayyadamuu barbaaddan guutaa, sana booda Ida’i(Add) isa jedhu cuqaasaa.
7) Yeroo kana isin dhuguma abbaa Eenyummeessaa ykn Feesbuukii sanaa ta’uu keessan mirkaneeffachuuf Jecha darbii(Password) Feesbuukii keessanii akka guuttan ykn galchitan isin gaafata; Isinis Jecha Darbii keessan galchuudhaan Jijjiirama Olkaayi(Save The Changes) isa jedhu cuqaasaa.
Sana booda isiniif jijjiiramee jira, garuu ammas irra deebitanii iddoo Qunnamtii jalqabaa(Primary Contact) jedhu sana erga seennee booda, Jijjiiri(change Primary Contact) isa jedhu cuqaasuudhaan, Filannoo mallattoo Tuqaa(•) fakkaattu sana kana filannoo isin barbaaddan cinaa jiru filadhaatii, dhumarratti #SAVE_THE_CHANGES isa jedhu cuqaasuudhaan jijjiirama olkaayaa.
Haala kanaan Eenyummeessaa Feesbuukii keessanii too’achuun salphaadha.
Kaayyoon keenya: Hubannoo Hawaasaa Cimsuudha!
HORAA BULAA DEEBANAA…✍👈
👥: OROMO ICT and Qubee Technologies TEAM!💤
E-mail: info@oroict.com or oromoict@gmail.com
Web: www.oroict.com and www.afaan-oromoo.com


text:
Hawi Anole ~ Mud/2017
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Jaallewwankoo👇🏻
Cunqursaa waggoota hedduuf uummata keenyarra gahaa tureef qaamoleen itti gaafatamummaa qaban danuudha. Erga sirni ADWUI biyyattii qabatee as garuu gaheen DHDUOn uummata keenya alagaadhaan gabroomsuuf qabu baay’ee ol’aanaadha. Alagaa Afaaniif lafa keenya hin beekne gandaa hanga gandaatti masakuurraa kaasee Lammii Oromoo Oromummaa isaaf dhukkubsatee dubbate hunda kan eeree hisiisaa, tumsiisaafi ajjeesisaa baye DHDUOdha. San hundarras dabree Oromoo diinaan ajjeefameef gadduufi nahuu dhiisee alagaa rasaasaan guyyaa adiidhan nu ajjeese hoggansi galateemfachaa ture akka dabres waanuma hundi keenya beeknudha. Gama kanaan waan hedduu waan beektaniif dubbii bal’isuun faaydaa hin qabu.
Aangawoonni DHDUO har’aa yeroo haasaa jijjiiramaa eegalan, yeroo waan tokkummaa Uummata keenyaa faarsan, yeroo Uummata keenya malee homtuu nu hin ajaju, Ammaan achi kan nu masaku uummata keenya yeroo jedhan hedduun keenya itti qoosaa, ija shakiitiin ilaalaa turre. Irra deddebinees isaan madaalle. Madaallii keenyaan hundi keenya akka dhuunfaa dhuunfaa keenyaatti waan itti amanne uummata keenyaaf qooduu eegalle. Anis gama kootiin, hanguma fedhe shakkii qabaadhus, hoggansi DHDUO yeroo ammaa isa duriirra harka dhibbaan akka caalu ifatti dubbadhe. Kana jechuudhaaf immoo waan ragaadha jedhe hunda dhiheesseen ture. As biratti wanti hubachuu qabnu jijjiirama hoggansa siiviiliifii hoomaa waraanaa jidduu garaagarummaan guddaa jiraachuu isaati.
Ajjeechaan kaleessa Calanqootti raawwatame kan hunda keenya gubeedha. Gamtokkoon duuti ilmaan teenyaa yoo garaa nu nyaatu gam birootiin immoo haalli gabaasa dubbichaa kan hunda keenya gaddisiise ture. As biratti namoonni hedduun aaridhaan DHDUO abaaruu, hoggansas akkuma dur arrabsuutti ka’an. Kuni waanuma eegamuudha. Dhiigatu dhiigaaf rifataaf lammii keenyaaf rifatee namni hundi waan jedhu jedha. Ta’us garuu haqa jiru eegaa adeemuun egeree keenyaaf faaydaan inni qabu guddaadha. Diinni keenya har’as, kalees ifuma jira. Tarsiimoon dur ittiin nu dhahaa turan nu qoqqooduu ture. Qoqqoodamiinsi suni ‘hirribaa dammaqiinsa’ Aangawoota DHDUOtiin hamma tokko laaffataa dhufee Tokkummaan keenya sadarkaa gaarii irra gahuu danda’eera. Diinni ammas qaawwa kamiyyuu fayyadamee adeemsa kana dhawuu barbaada. Tarsiimoo kana keessaa inni tokko immoo Uummataafi hoggansa eddoo duritti deebisee wal nyaachisuudha. As biratti nuti qarummaadhaan diina dursinee argamuun dirqama nutti ta’a. Hammuma feene gaddinus, diinaaf qaawwa banuun nurra hin jiraatu. Tarii kan akka koo kompiyuutara/ bilbilarra taa’ee barreessuuf eenyunuu arrabsuun, kallattii qabsoo lafa kaa’un, gorsuun, ajaja dabarsuun salphaa ta’uun isaa ni mala. Garuu abidda biyyaa belbelu sana keessa dhaabatanii falmuun garuu waan biraati. Inni qamaan keessa taa’anii qabsaa’an aarsaa, gootummaafii kutannoo jajjaba gafata. Kanaafuu, hundi keenyayyuu hamma dandeenyeen obsa dabalachaa adeemuu malee shira diinaatiin butamnee akka ofduuba hin furguggaanne amaanaa isinitti dhamachuun barbaada.
Kanuma
Keenyas Oluma
#HawiAnole


text:
Prezidaantiin US Donaald Traamp seera insuraansii fayyaa kan Prezidaanti Obaamaan dabarsan hambisuuf tattaaffii isaan godhan morumuuf hiriira geggeessame fudhatama dhabsiisan.
Traamp ergaa Twitter irratti kaleessa maxxansaniin akka jedhanitti jamaa aariin guutame kan kutaa deggertoonni Ripublikaan keessatti heddummaatanii dhugumatti leellistoota yaada madaalawaa qabaniin karoorfame nama gaddisiisa jedhan.
Ennaa Kongresiin torban tokkoof boqonnaa ba’utti seera tumtoonni Ripuublikaanotaa hedduun uummata sagalee kenne insuraansii fayyaa Affordable Care Act kan Obama Care jedhu dhabamsiisuuf tattaaffii isaan godhan balaaleffatantu isaan mudate.
Namoonni hedduun insuraansiin isa kan Obama Care bakka bu’u hin jiru taanaan inni of harkaa qaban akka turuuf gaafatan.
Minsiteerri naga eegumsa biyyoolessaa US imaammata koolu galtoota eeyama hin qabaaatin kanneen miliyoonaan laka’aman biyya ofiitti deebisu tolfachuu isaa beeksisee jira.
Ministriin naga eegumsa biyyaa John Kelly karoora kana kan ifa taasisan kaleessa ennaa ministeerri isaanii attamiin ajaja ola aanaa Traamp baatii darbe baaan hojii irra oolchuu danda’u ennaa beeksisanitti Gabaasa Jesusemen Oni Sora dhiyeessa.


text:
Dhaamsa Qeerroo Bilisummaa Oromoo Godina Horroo Guduruu Wallaggaa Irraa Ergame.
===============
“Dhaamsa qeerroof hawwaasa oromoo Harro Guduru Wallaggaa.
Hoggantootaaf miseensota poolisii oromiyaaf kora bittinneessaa hundaaf.
Nuti hawwaasniif qeerroon qabsoo hadhooftuu gochuudhaan oromoo maraan wal taanee TPLF harkaa hangoo isin harka kan galchineef Oromoo addaan qoonnee waliin jiraachuuf miti.
Qabsoon uummanni Oromoo godhe Oromiyaa waliin qabnurra Oromoon hunduu waloon akka jiraannuufi.
Kanas Mootummaan federaalas ta’e Mootummaan Naannoo oromiyaa beekuudhaan gaaffii uummataa cimaa kan ta’e ABOf WBOn akka uummataa tiksaa uummatasaa Oromoo waliin jiraatu waan ta’eef carraa banee jira.
Nutis isiniin akka qaama Oromoo tokkootti isin laalla.
WBOs akkanuma akka Oromoo tokkootti ilaalla.
Asitti WBO waanti adda taasisu waggaa dheeraa qabsoo sabaaf jecha gidiraa dubbachuufuu ulfaatu nuuf arguusaafi qabsoo godhame kanatti wareegama lubbuu laatee tiksee asiin ga’uusaati.
Kanaaf WBOn eenyuunuu caalaatti oromoo hunda bira jaalalaaf kabaja guddaa qaba.
Kanaaf nuti akka qeerroof hawwaasa godina kanatti adeemsa isin torbee kana guutuu dhimma WBO irratti karoora mootummaatiin faallaa deemtan argaa jirra; sinirrattis jibbineerra. WBO adamsuuf qophaa’uun amma afeera. MNO oromiyaaf hoggantoonni federaalaayyuu dirree WBO daawwatanii jiru. Isin garuu faallaa mootummaa deemaa jirtu. Hoggantoonni poolisii godinichaa waanti isin mana dhugaatiitti dubbattan yaada kanaaf ragaadha.
WBOn hoggansa nurraa fudhaachuufi hanga dandeenyu dura dhaabbanna jechuudhaan nyaachaa dhugaa marii gootu. Waanti baayyee nama gaddisiisummoo lubbuu ilmaan Oromoof hantummaa dhabuutiin amma miseensonni keenya asii kun jirtutti harka hin laannu jechuun hadhoof hadhoo walitti diruuf yaada qabaachuu keessani.
Kanaaf yaada summaa’aa faallaa mootummaaf uummataa kanarraa akka deebitan isin akekkachiisna. WBOnis jibba isin qabdaniif kana quba hin qabu, haaloos sirraa hin qabu. WBOn nuuf haaraa miti waggoota kana hudda akka maatiitti waliin turre.
Yeroo kana hundaa keessatti hamaa poolisii oromiyaatti yaadanii hin beekani. Nutis isanuma waliin yeroo isin hamaa hojjechaa turtanuu hamaa sinitti yaannee hin beeknu.
Kanaaf yaadaaf qophii torban kana guutuu qabdan irraa akka deebatan isin gaafanna. Garuu kanarra dabartanii WBO adamsuuf qophii keessan kan itti fuftan taanaan.qeerroof hawwaasa magaala kanaa hunda kan loltaniif hawwasniif qeerroon magaalichaallee ofirraa ittisuuf kan yaalu ta’u isin beeksisna.
Qeerroof hawwaasni Godina Horro Guduru Wallaggaas haala kana beekuun mirga mootummaan biyyattii nuuf eyyame utuu hin cabsiin namoota gareetiin mana dhugaatiitti mari’achuun obbolaa lammeen walitti buusuuf marii godhan dura dhaabbachuuf qophii akka gootan isin beeksisna. WBOnis
Poolisiin Oromiyaas
Oromiyaa keessa jiraachuuf mirga wal qixxee qabu. Wal ta’anii diina faccisuunis dirqama seeraatis seenaatis.
Qeerroo Bilisummaa Oromoo Horroo Guduruu Wallaggaa
Oromia News Network – ONN
Magaalaa Naqamteetti Qophiin Hirrira Guyyaa Boriif Godhamaa Jira. Hagayya 12, 2018.
ONN/TVOMT:Haala Yeeroo Irratti Marii Dr Baaruu waliin goone.Hagayya 12/2018
Simannaa Gooticha Waaraana Bilisummaa Oromoo Gameessaa jaal Eebbisaa Galataa Gammoojjii ertiriyaa keessaa gara waggaa 16,mana hidhaa Qilinxoo Waggaa lama,Sudaanii fi Bakka garaagaraa wagga 5 ,Walumaagalatti waggaa 23 boodaa lammii fi maatiisaa lafa dhalootaasaatti guyyaa har’aa deebi’ee argame.
Jaal Eebbisaa Galataa Gootaa fi jajjabee addaa Mooraa Waraana bilisummaa Oromoo keessatti nama qooda olaanaa qabaataa tureedha.
Seechis gara fuulduraatti nama abdii guutuu qabu,Hiree fi egeree Oromoo fiixaam baasuuf nama yoomuu onnee guutuun warraaquudha.
Jaal koo Jaalatamaa fi sabboonaa sabaa baga nagaan maatii fi lammii keetti dabalamte.
DIRQAMA ITTI KENNAMETU WACCISIISAA JIRA; Irra Hin ilaaliin Oromoo! – https://t.co/2eZpVp1OwD pic.twitter.com/xztwykDeQp
— Kichuu (@kichuu24) August 12, 2018


text:
KALEESSA ISA HAR’AA HAWWINA TURRE !!!! HAR’AA AMMOO,,,!!
SEENAA Y.G(2005)
Gaaffiin Ummata Oromoo, wareegama qaalii Ilmaansaa kafalaa jiraniin Ajandaa addunyaa ta’aa jira. Dhimmi Ummata Oromoo deebii hatattamaa argachuu akka qabu humnoota addunyaa dirqisiisaa akkuma jiru, deebii argachuu baannaan rakkoo dhalachuu maluuf illee , addunyaa dhiphisaa jira. Bilisummaan wareegamaan ala akka hin jirre itti amannee itti seenuun yeroo nu jalaa fudhateera. Wareegamaaf eenyullee nama hin dirqisiisuu. Wareegama akka nu gaafatu garuu barsiisuu fi amansiisuun waan jiraati. Adeemsa kana keessa dabarree har’aa irra geenyee jirra. Wareegama sodaachu keenyaan, diinni waggoota dheeraaf nurra bubbulee nu qorqee jira. Har’a garuu wareegama keenyaan, ofirra tarree abdii Ilmaan cunqurfamoo Biyya Itoophiyaa keessa jirru taa’aa jirra.
Har’a irra dhaabbannee isa borii yaaduun hedduu nu barbaachisa. kana booda dogoggorri bifa kamiitu gama keenyaan nu mudannaan , kasaaraa ulfaataa seenna. Keessaallee hin baanu. Yaadaa fi qalbii keenyaan hedduu fageessinee yaaduutu nurraa eegama. Waan hojjannu hundaa irratti, furmaata Ummatoota hedduu ta’uu keenyaa yaaduutu nu barbaachisa. sochiin har’a itti seennee jirru, kan xumuraati. Gonkumaa duuubatti hin deebinu. Deebi’uus hin qabu. Sirni wayyaanee miidiyaa irraa of mul’isaa jira malee keessi isaa dhumatee jira. Kan har’a irra jirru caalaa jabaachuu fi wal jabeessuutu barbaachisaadhaa. Hojiileen har’a hojjannuu hegaree keenya kan hin miinee ta’uu qaban. Dhaloota nama boonsuu irraa hubachaa kan jirru kanuma.Waan boriif nu eeggatan har’aa bu’ura isaa kaa’uun kan nu barbaachisuu waa hedduutu jira.kanaaf beekumsaa fi dandeetti walitti fidanii hojjachuun hedduu murteessaadhaa.
Wayyaanee Ihaadeeg lammii keenya irratti wanti raawwataa jiru, ofiif qofa yaadu irraati. sochii keenyatu isa sodaachisee jira. Takkaa waan itti seennee kana ittuma finiinsuutuu isaan raatessa malee, lubbuu qaqqaalii har’aa dabraa jirtuun rifachuun gonkumaa barbaachisaa mitii. Lubbuun namaa waan hunda oliitii. Garuu lubbuu waa maraa ol taatee jirtutti kabajaa horuuf, lubbuun waan baatuuf mirkaneessuuf callisuun dawaa hin taanu. Gaddaan of cabsuunis hin toltu. Gumaa dhiigaa fi lubbuu barbaachisu baasanii abbaa Biyyaa ta’uutu waa hundaa caala lamii kiyya.obsii Oromoo sodaa irraa akka maddeetti fudhataa turan. Garuu miti. obsi sun waan miidhamaa ture addunyaan akka hubattuuf, qalbiin ummatichaas sadarkaa amansiisaa irra amma ga’uutti eegaa ture. injifannoon har’aa argaa jirru bu’aa ykn firii obsaa fi murannoo Ummata kanaati. Ummati Oromoo waan har’a raawwatu hundumaaf mirga itti qaba. hanga Ayyaana irreechaa eengaddaatti miidhaan Ulfaataa irra ga’aa jiru isaaf ragaadhaa. Miidhama waggaa ammanaa baattatee, narraa ba’aa hin jenne. Inumaa kan isa miidhuutu, mana isaa keessaa isa ari’aa jira. Egaa adeemsi kun qadaadamee jira. Qadaaddii kana Oromootu itti toche. Qadaaddii kana kan banus, cufus Oromoo qofaadhaa.
Oromoon har’aa sochiin itti jiru, akeekkachiisaa fi kadhaa waggaa meeqaa booda nama isa dhaga’uu dhabee kan itti seeneedha.kana booda warra diinaaf of kennanis ta’ee diina adabuuf addunyaa irratti mirga guutuu itti qabna. inumaa kana booda , warra mirgi oromoo cabaa akka jiru osoo beekanii , wayyaanee jajjabeessaa jirantu ofitti gaabba malee, har’aa waan itti jirrutti gaabbii hin qabnu. Diinni lubbuu Ilmaan Oromoo 500 ol dhumaniif sababaa hedduu nama gaddisiisan dhiheessaa jira. Lubbuu namaaf naasuu tokkollee osoo hin qabaatiin, walirra ejjatanii dhuman jedhanii of baraaruu barbaadu. Lubbuun Ilmaan Oromoo 500 oliif , sababaa haqaa dhiheessuuf daqiiqaa tokkof illee miidiyaa isaanii kan hin hayyamiin, qabeenyaa saamichaan ijaarratan gubatee jedhanii sa’aa 24 lallabaa jiran. Gaazexessitoonni Tamsgeen G/Hiwatiin durfaman , maqaaf Oromoon of himaa , du’aa lammiilee keenyaa irratti duula addaa uumuuf hojjataa jiran.
Bilisummaan wareegama lubbuu namaa gaafattuu, qabeenyaa kunuunsitii jedhanii eeguun gawwummaadhaa. Nuuti waan dhabneef falmaa jirra. Waan of harkaa qabnuu argachuuf falmaa hin jirru. Qabeenyaan harka keenya keessa hin jirree keenyaa miti. qabeenyaa keenyaan diroomuu malee hiyyoomuu hin feenu. Qabeenyaa keenyaan cabuu hin qabnuu. Isaan maakkiyaatoo fi lubbuu keenya waliin madaalsiisu. Kanaaf akka fedhan nu ajjeesan. Nuutiwoo ? gaazexessitoonni fi namoonni adda addaa, namni 500 ol dhumetti hedduu gaddinaa jedhani ka’anii , qabeenyaa badeef ammoo hegareen Biyyatti baddee jedhanii dubbatan kun, Ilmaan Oromoo 500 ol dhuman hegaree Biyyattiif faayidaa hin qaban jechuudhaa ????????????
Dogoggora kaleessaatu dubbii har’a jabeesse. Dubbiin har’aa ammoo isa caalutti nu geessa. Oromoon kanatti yaaddoo hin qabu. Oromootu waan haaraa arguuf jira malee, wayyaanee adeemsa ishee fixatteetu waa argaaf hin jirtu. Ilmaan keenya qaqqaalii waan itti dhabaa jirru fi qabeenyaa gonkumaa wal bira hin qabnuu. Hegaree keenyaaf arreedaa jirra. Boriif wal gorfachaa jirra. Kan amma nu dhiphisuu kufaatii wayyaanee miti. kan nu yaaddeessuu, dantaa keenyaaf jennee ofirra dabarree Ilmaan cunqurfamoo baraaruu, kufaati wayyaanee booda hojii biraa ofitti dabalurraa akkaataa itti of baraarru irratti hojjachuun akka nurraa eegamu yaadaa jirra. Har’aa oromoon wal dhaggeeffachuu rakkoo hin qabu. Waan barbaaduu fi gochuuf deemu irratti haalaan wal dhaggeffachaa jira. Hundumtuu beekumsaa fi dandeetti isaatti dhimma ba’ee waliif birmachaa jira. Kana caalaatti jabeessuun hedduu barbaachisaadhaa.
Gama hundaan of qopheessaa . hegaree keenya irratti hojjadhaa. Biyya Yoo taanee, karoora waggaa 20 faa’aa nu barbaachisa. aadaa habashootaa barootaaf wal nu nyaachisee of irraa mulqinee, kan Oromoo uffachuuf, aadaa jiruu fi jireenyaa ummata keenyaa bifa qabsiisuu eegalaa . dhaloota baraaruun barbaachisaadhaa. Waan addunyaatti fudhannee baanuu, waan kan keenya qofaa ta’ee bifa qabsiisaa. Siyaasa warra siyaasaaf, seera warra abbaa seeraaf, kkf wal gurmeessanii carraa argamutti akka dhimma itti baanuuf haa hojjannu. Kaleessa kan har’aa hawwaa akkuma turre, inni boriis kanuma har’aa keessaarraa eegalaa socho’aa !!!!! dubbiin heddummaateef,,,malitti hin fe’anii jedhaa Oromoon.
Wayyaaneen dhiheenyuma kana sochii abbaa hin qabnee jettee midiyaan lallabaa turtee , har’aa ammoo ABO tu irreecha dhufee jeeqaa jirtii jedhan. Kun amaluma wayyaaneetii.diinni amma kufee Biyyee arraabutti harka hin laatu. Kun nama hin raaju. Kan nama raajuu, sochii guutuu Oromiyaa bifa qindaa’een raasaa jiru kana , duubaan maaltu jiraa ? jedhanii addunyaa shakkii keessa warra daakaa jiraniidha. Qeerroon duubaa fi fuuldura hin qabu. Qeerroon Ilma ABO ti. Qarreen ammoo intala ABO ti. ABBAAN ISAANII FI HAATI ISAANII TOKKUMA. ILMI YKN INTALTI ABBAA DHAALUUN YKN MAATII DHAALUUN AADAADHA. Diinas falmaa fi caccabsaa Ilma itti qopheessuun bilchina siyaasaa mirkaneessa. Kaleessa isa har’aa hawwaa turre. Har’a ammoo isa borii gadi dhaabaa deemuun diinaan mariisiisuu hin feesisu. Kan jigne fakkaannee ni kaana. Kan facaanee fakkaannees walumaan dhaabbanna. Waa hundaa yerootuu tolcha. Waan nurraa eegamuu fi nu ilaallatu qofaa irratti haa hojjannu. Abbaa fi haadha sochii jiruu barbaanna moo,,,,,Bilisummaa barbaanna. Abbaa fi haadhasaa yoo barree maal goona ?
GALATOOMAA !!!!!!!!!!!!
HORAA BULAA !!!!!!!!


text:
Teeknoolojiin guyyumaan jijjirama. Jijjirama kana haawaasni akka irraa fayyadamu Afaan adda addaattii jijjiruu fi wal-simsiisanii immoo qindoomina oggeessotaa gaafata.
Dabalaa Tasfaayee ogeessaa teeknoolojiiti. Yunvarsiitii Jimmaa, kutaa ‘School of computing’ jedhamutti barsiisaa dha. Hiriyoota isaa ogummaa Kompiitarii fi teeknoolojii oddeeffaannoo (IT) irratti hojjatan wajjiin qorannoo bayyee hojjata. Yunivarsiitii Finfinneetti Ph.D isaattii qorannoo hojjachaa jiru as Ameerikaatti koonfiransii tokko irratti dhiheessu dhufe.
Waayee qorannoo isaa, milkaa’inaa fi gufuuwwan firii qoraannoo gara hojiitti hiikuudhaaf hawaasni akka irraa fayyadamu gochuu laalchisee haasofsiisnerra.


text:
Leenjisaa Abrahaam Mabraatuu tabattootaf waamicha dhiyeessan
Finfinnee, Fulbaana 9,2011 (FBC)-Leenjisaan Garee Kubbaa Miillaa Biyyoolessaa Ityoophiyaa Abrahaam Mabraatuu gulaallii waancaa Afrikaa Keeniyaa waliin qabaniif tabattootaf waamicha dhiyeessan.
Garichi taba gulaallii 3ffaasaa Keeniyaa waliin Fulbaana 30,2011 magaalaa Baahr Daar irratti gaggeessa.
Waancaa Afrikaa 2019f darbuuf, taba Keeniyaa waliin gaggeeffamuuf tabattoota 36f waamichi dhiyaatera.
Tabattoonnis Fulbaana 20,2011 Hoteela Kaappitaalitti gabaasa akka godhan Federeeshiniin Kubbaa Miillaa Ityoophiyaa waamicha dhiyeessera.
Waaliyoonni taba gulaallii jalqabaatin Gaanadhaan kan mo’aman yammuu ta’u, 2ffaarratti ammoo Seeraaliyoon injifachuun isaanii ni yaadatama.
Tabattoonni waamichi taasifameefis; Saamsoon Asaffaa, Taklamaaryaam Shaanqoo, Tsiyoon Marid,Saaladdiin Bargeechoo, Aschaalaw Taammanaa, Antanah Tasfaayee, Mujib Qaasim, Abdulkariim Mahaammad, Ahimad Rashiid, Amsaaluu Xilaahuun, Heenook Addunyaa, Muulu’aalam Masfin, Amaanu’eel Yoonaas,Abeel Yaalaw, Daawwaa Huxxeessaa, Bahaayiluu Asaffaa, Aaddis Giday, Naatnaa’eel Zallaqaa, Geetaanah Kabbadaa, Kana’aan Maarkinah, Tamasgeen Kaastiroo, Shimakkit Gugsaa, Umad Ukrii, Shimallis Baqqalaa, Biiniyaam Balaay, Gaatooch Paanoomfaadha.


text:
Dhugaa Waarsuu Geedalaa kitaaba fuula 147 qabu ka durii durii, mammaassa, gorsa,qarooma,galata, aadaa fi seenaan keessatti barreessan.
Kitaaba kana Galmoo Goollootti barreesse. Galmii ijoollee lafaa dhuftu ta dansooma waan ufii,qaroomaa fi jabeenna tokkummaan qabdu barreessuutee faaya Oromoo gamuma gamaa walti guurtuu keessaa tokko.
Wal tahiinsa Afaan Oromoo jabeessuuf Oromiyaa gama cufaa dubibi afaanii barreeffamaan baasee akka wali dabarsanii gamuma gamaan faaya Oromoo,aadaa fi aartii Oromoo guddisaniif barreesse jedha.
Dhugaa waarsuu Geedalaa murnya torba qaba;
Maalummaa Geedalaa
Ollooma bineensa-alaaa
Imalta jaarrol qeeramsaa
Du’a gaandidduu
Takka dhaqabnii takko sirriqi cubbuu
Kun caphu kanaan qaladha geedalaa
Gudduu dullacha daduu, mala jaarrolee hantuutaa
Kitaabii kun hagii tokko durii durii qaba.Durii durii yoo hedduu waan lama wal bira qabanii walti himan; fkn sabdii fi miiraa, daallee fi daafanaa,raatuu fi qaroo, jannaa fi daafanaa fi waan akka akkaa wal bira qaban.
Bara rakkootti bineensa nama fakkeessanii yaada garaa ufii dubbatanii tun aaduma aartiitii ta duruu jirtu.
Fkn yoo baraa fi cubbu wal bira qaban akkana fa jedhanii jedha Galmii
Barii dhugaa dabsee
Cubbuun onnee argattee
Dharaan wal qabattee
Addunyaa dabsattee
Dubbiin jajjabaattee
Sirriiqitti korattee
Sirriiqi ittuma dhuftee
Cubbichaan dabartee
Cubbun arraabamtee
Dhugaan kokoblatte.
Murnya Du’a Gaandidduu keessatti –geedaltii nyeenca gaandidduma ufiitiin ijjeefte jedha Galmii.Gaandidduun du’uu jechuun akka jecha kitaaba Galmaatti nama ykn saba adoo jiruu hin jirre,faayii isaa,jabeennii isaa,qaroomii isaa beekamuuf dadhabe ykn ammoo adoo beekanii guddachuu irraa dhowwan.
Fedhiin Galmaa guddoon akka jecha isaatti waltahiinsa Afaan Oromoo jabeessuuf jechoota gama gamaa walti guuranii kitaabaan barreessaa nama jalaa oli dhufu barsiisuu.
"Gama kanaan Oromoo haga duriillee caala afaanii fi aadaan tokkochoomsuu dandahan.”Kitaabii Dhugaa Waarsuu Geedalaa yaadannoo barreeffameef qaba jedha Galmii.
Hariyoota dhugaa barbaadaaf mandheen mana taateef, dardara garaa-haadhaa baddaa gammoojjiin, dabraa- galaanii fulaa taheef faaf barreeffame jedha.
Mataan dhalootaaf lafa gahe du’aaf lafa hin hanqatu,
Habuuruun fala
Imaltuun mala
Maahessii sooressa hin qamne
Takka yaahee alaa hin galle. “Yaadannoon tiyya karfaffittii akka mandiidsuu gannaa, angaatu akka kobla sulee ti,” jedha.
Galmii mammaassa Booranaa ka “Aadaa nama hin dadhabdu yoo namii isii dadhabe male,” jedhutti hirkatee barreesse.
“Waan abbootiin teenna asiin geette durattiin deemuu malle” jedha.“Namii tokkuma hin qamne muka hurraaheen wal fakkaata.”
Yoo waan ijoollee lafaa oli dhuftu;kuusaa, kahimaa, dardaraa, ykn qeeroo caqasuu malaniif dubbatu ammoo “Shantama gadi deemu mannaa, shanii oli deemtu wayya,” jedha.
Warrii lafa bulchu dubbii ijoollee qeeroo akkuma aadoo caqasuu malee jedha Dhugaa Waarsuu Geedalaa.
Fedhiin Galmaa akka jecha isaatti qarooma Oromiyaa gamuma gamaa walti guuruu.Tana ammoo Biiroo Aadaa fi Tuurizimii Oromiyaatii fi Biiroon Barnootaa qaroomaa, argaa-dhageettii, jabeenna afaanii fi aadaa teennaa Oromiyaan wal barsiisuu malan jedha.


text:
Finfinnee, Fulbaana 15,2011(FBC)- Hojiin babal’isuu keessummeessa imaltootaa Buufata Xiyyaaraa Idil Addunyaa Booleerratti taasifamaa ture gariin xumuramuun tajaajila laachuu eegale.
Ijaarsi Doolaara miiliyoona dhibba 3 fi miiliyoona 45n hojjetamaa jiru baatii 3n booda guutummaan xumuramee tajaajila laachuu ni eegala jedhameera.
Keessummeessi imaltootaa ijaarsarra jiru kun waggaatti imaltoota miiliyoona 20 keessummeessuu danda’as jedhameera.
Ministirri Ministeera Geejibaa obbo Siraach Fageessaa fi qooda fudhattoonni biroo hojii babal’isuu fi ijaarsa hoteela idil addunyaa abbaa uurjii 5 daawwataniiru.
Hoji gaggeessaa olaanaan Daandii Qilleensa Ityoophiyaa obbo Tawaldaa G/madin akka jedhanitti hojiin babal’isuu keessummeessa imaltootaa %83rra ga’eera.
Comments
Loading...


text:
Godinaalee oromiyaa addaa addaa keessatti kaleessa galgalaa qabee har’as mormiin akkasumas ajjeechaan itti fufuu isaa namoonni nuti dubbisne nuuf himanii jiran. Goddina addaa magaalaa Finfinnee aanaa Walmaraa magaalaa Holataa keesssatti mormiin geggeessamuu kanaanis namoonni hidhamaa fi reebamaa jiraachuu jiraattonni nuuf ibsaniiru. .
Bulchiinsa magaalaa Sabbataa keessattis mormii uummataan wal qabatee namoonni ajjeefamaa fi hidhamaa jiru jedhu jiraattonni. Nama du’e awwaaluu ennaa adeeman illee waraanni itti marsee nu hiraarsaa jira jechuu dhaan kanneen namoota awwaaluuf deeman keessaa namni tokko nutti himanii jiran.
Buufata poolisii Sabbata keessatti kanneen hidhamanii jiran summii nyaachifamanii qaamni akka laasha’u yookaan akka ajjeefaman korri bittinneessaa wal ga’ii hatattamaa waamamuu waajjira poolisii keessaa oduun miliqee ba’e jiraattota bira ga’ee jira. Hojjettoota buufata poolisii kanaa keessaa wal ga’iin sun geggeessamuuf gabaasa dhiyaate kana nuuf mirkaneessaniiru. Poolisiin garuu deebii nuu kennuuf tole hin jedhin hafe.
Gaabaasa guutuu kana cuqaasudhan dhaggeeffadhaa


text:
Duula farra malaamaltummaa Saawudiitiin beenyaan doolaara biiliyoona 106 sassaabame
Duula farra malaamaltummaarratti taasfiteen Saawudiin namoota malaammaltumman shakkamanii qabaman irraa beenyaan boolaara biiliyoona 106 sassaabamu isaa abbaan alangaa biyyattii beeksise.
Namoota yaada isaanii akka kennan gaafataman 381 keessaa, 56 Sadaasa darbe irraa eegalee mana hidhaa akka jiraan Abbaan Alangaa waliigalaa biyyatti Sheek Sa'uud Al Mojeeb himaniiru.
Warreen hafan keessaa kaan bilisaan kaan ammoo yakkamtoota ta'anii waan argamaniif qabeenyi isaanii hundi dhaalamuus himaniiru.
Warreen bilisaan bahan eenyufaa akka ta'an maqaan eeruu baataniis, ilmaan mootii biyyattii, ministirootaa fi daldaltoota jechuu isaanii ta'uu hin oolu jedhameera.
Abbaa qabeenyaa Arab Saatalaayiiti Televizhiin Neetwoork kan ta'e Aliwaliid al- Ibrahiim fi Ilma mootii kan ta'e Alwaaleed Biin Talaal dhiyeenya kana bakka to'annoo jala itti oolfaman Hoteela Riiz Kaarton, gidduugala dippilomaatotaa Riyaadi, keessaa gadhifamaniiru.
Himatamtoonni lameenuu yakka hinraawwan jechuun yaada isaanii kennanis, maddeen qondaaltota Saawdii garuu yakkoota muraasa adda hin baane amananii beenyaa kafaluuf waliigalaniiru jedhu.
Warreen gadhiifaman keessa ilmi mootii biyyattii duraanii Abdullah, Miteeb Biin Abdullaah, doolaara biiliyoona tokko kaffaluun gadhiifamaniiru jedhamaa jira.
Ministirri biyyaattii Ibraahiim al- Asaaf yakka hin raawwanne jedhamuun bilisaan gadhiifaamaniiru.
Sheek Moojeeb akka jedhanitti, namoota himmanni irratti baname qoratamee hin dhuumne 56 waliin waliiigaltee beenyaa akka hin rawwanne beeksisaniiru.
Jarreen kuun Hoteel itti turfaman keessaa gara mana hidhaa maaqaan isaa ji'a dhufu adda baafamee himamutti dabarfamaniiru jedhamaa jira.
Qabeenya Bifa beenyaan himatamoota kana irraa fudhatamee keessaa doolaarri biiliyoonni 13.6 ta'u sagantaa lammiilee Saawdii qaalayinsa gatiin miidhaman bayyanachiisuuuf oolfama jedhan Ministeerri maallaqaa biyyattii Mohaammada al- Jadaan.


text:
Bulchiinsa naannoo Amaaraa godina Walloo Kaabaa magaalaa Qobboo keessatti mormii fi walitti bu’iinsa uumameen hanga ammaatti namoonni torba fi miseensii raayyaa ittisa biyyaa tokko du’uu jiraattonni ibsanii jiru.
Hidhattoonni mootummaa kanneen magaalaa Waldiyaa keessatti namoota nagaa ajjeesan murtiif haa dhiyaatan akkasumas dargaggoonni magaalaa Qobboo keessatti hidhaman haa hiikaman jechuun hiriira mormii gaggeeffameetu gara walitti bu’insaatti jijjirame jedhu jiraattonni.
Hiriirtonni kun dhaabbattootii mootummaa fi qabeenyaa fi manneen dhalattoota Tigraay gubuu isaanii ibsamee jira.
Jiraattoota magaalaa Qobboo fi dhallattoota Tigraay keessaa tokko akka ibseetti gosaan adda baasuun manaa fi qabeenyaan warra Tigrootaa akkuma jiruutti waan barbadaa’eef dheessee ba’u dubbata.
Deebii gama mootummaa argachuuf carraaqiin godhame hin milkoofne.


text:
Hogganaan Interpol Meng Hongwei dhuma ji’a dabree Faransaay irraa gara Chaayinaa eega imalee booda kan dhabame yoo tahu, qondaaltonni Faransaay Jum’aa dheengaddaa Mr Meng Hongwei’n maal akka isa muudate qorannoo jalqabuu beeksisanii turan.
Haati warraa Mr Meng Alhada hardhaa ibsa kenniteen, abbaan warraa isii Chaayinaa eega seeneen booda jalqaba dhaamsa barreefamaatiin “siif bilbilaa na eegi” kan jedheen tahuu himte. Daqiiqaa muraasa booda ammoo rakkoo cimaa keessa jiraatuu isaa ibsuudhaaf suuraa Ablee eega ergeefii booda sararri Telefoona isaa kan cite tahuu ibsite.
Ibsa haadha warraa Mr Meng Hongwei kana hordofuun gaazexaan South China Morning Post jedhamu qondaaltota biyyattii wabeefachuun akka gabaasetti, hogganaan dhaabbata Poolisii Addunyaa too’annoo mootummaa Chaayinaa jala kan jiru tahuu ibsuun, seera cabsuun shakkamee kan qoratamaa jiru tahuu gabaase. Haa ta’u malee qondaaltonni Chaayinaa yakka Mr Meng ittiin shakkame hin ibsine.
Mr Meng Hongwei hogganaa dhaabbata Poolisii Addunyaa (Interpol) tahee filatamuu isaatiin dura, mootummaa Chaayinaa keessatti qondaala Ol’aanaa tika biyyattii ture.


text:
Oromoon ajjeechaa, hidhaa, saamicha, doorsisaa fi ukkaamsatti xumura laatuudhaadhaaf malee daran ajjeefamuu fi ukkamfamuuf miti kan qabsoo hadhaayaa woggaa tokkoof geggeesse. Ammas dhugaa hadhooftuu liqimsuudhaaf kan rakkatte Woyyaaneen sagantaa ajjeechaa fi ukkaamsaa bal’aa maqaa ‘labsii yeroo muddamsuu’ jedhuun qabattee gadi baate. Labsiin kuni waan hanga ammaa Oromoon hin beekne heddu nutti hin argisiisne; kanaaf kan hedduu nu hin yaachisnee fi nu hin sodaachifneef. Maqaan ifatti labsamuun alatti, Oromoon woggaa tokko guutuu haaluma labsii kana fakkatu jalatti qabsaayaa turuun beekamuu qaba.
Ta’us garuu dippiloomaatonnni Finfinnee irraa km40 ol akka hin baane daangessuu, Intarneetii hunda irratti dhaamsuu, miidiyaa hawaasaa banuu fi OMN daawwachuu yakka taasisuun isaanii addunyaa maalalchiise, qalbiin waan Itoophiyaan itti jirtu akka hordofan dirqisiise.
Akka labsii kanaatti haxxifachuu fi fincaaniif manaa gadi bayuun yakka. Hawwiin Woyyaanee labsii isii sodaan hundi ukkaamamee fi manatti hidhamee akka jiraatu godhuudha. Hawwiin isii daaraa ulatuu sabni Oromoo fi Amaaraa itti agarsiisaa jira.
Yeeroo fincaaniif hin bayinaa jedhametti kan ummanni kuma heddutti laakkawamu Kofaletti kan wolitti baye Woyyaanee balaalefatte. Labsiin Woyyaanee bayee guyyaa muraasa keessatti ummanni Meettaa Roobii akka galaanaatti dirree kan dhiphise; alaabaa isaa kan baase. Naannoo Amaaraatti ummanni Baahir Daar fi Goonadrii mana taaudhaan labsii Woyyaanee gatii dhabsiise. Kana godhuudhaan ummanni jibbaa sirnichaa fi tuffii labsichaaf qabu agarsiise. Kana godhuudhaan Woyyaanee fuula keessa kabalaase.
Murannoon Oromoo fi Amaarri bilisummaaf qabu ifa. Ummanni kuni bilisummaa isaa gonfachuu, Woyyaanetti xumura laachuuf sochii cimaa fi seena qabeessa geggeessaa jira. Sagaleen nu gayee gandaa hunda seenteerti. Bakka maratti labsii dinnee didaati kan woljalaa qabamaa jiru. Kuni hundi kan ta’utti jiru gatiin guddaan kaffalamaati. Sabni kuni lamaan dide jennaan Woyyaaneen labsii yeroo muddamsuun sodaachistee mitii rasaasa itti roobdee jilbiiffachiisuu tasa hin dandeettu. Ajjeestee hunda akka hin fixne ifa. Kumaatama hidhuu ni dandeetti. Oromoo fi Amaara hunda hidhuus hin dandeettu. Osoo hidhuu barbaaddeeyyuu bakki itti hitu hin jiru.
Labsii jajjabaa labsuu fi Agaazii ummata keessa gadi lakkisuun mallattoo jabeennaa miti. Mallattoo dhama’uu fi kufaatiin isii kalaayuuti. Hundi yaalii harka laachuu dhabuudhaf asii fi achi jedhamuudha. Kuni nu slrifachiisuus ta’e sodaachisuu hin qabu. Karaa addaddaan Woyyaanee madeessaa fi injifannoo isii irratti galeessaa deemaarra waan ta’eef.
Woyyaaneen saáa kanatti irree qabdu abdachuu osoo hin taane waaqa onnee Oromoo fi Amaaraatti sodaa lakkisii ykn wolitti busii kadhachutti jirti. Kanaan alatti tooftaan isiin ittiin moo’attu tokko hin jiru. Sodaachisaa malee humna ittiin saba kanniin lamaannitti jilbiiffachiiftu duras hin qabdu. Qabaachuufis hin deemtu.
Woyyaneen erga labsi labsitee namoota heddu manaa guuraa hidhutti jirti. Keessumaattuu haalli Godina Arsii Lixaa fi naannoo magaalaa Sabbataa adda; hedduu yaachisaa ta’aa dhufera. Mirgaaf dubbannee qofaaf hidhamuu, ammas Agazii fi jala deemtuudhaan doorsisamuun waan yeroon irra dabre ta’uu Woyyaanetti agarsiisuu qabna. Oromoon haqa koo irraa hin maqu, namni tokkoo harkaan na hin tuqu jechuu itti fufuu qaba. isa yoomuu caalatti labsii yeroo hatattamaa isa ukkaamsuuf yaalamuu balaaleffatuufi namoonni akka hin hidhamne tikfatuu Danda’uu qaba. Danda’ama taanaan akka Kofalee fi Meettaa Roobitti kumaatamaan daanditti bayutu irra jira. Dadhabamu ammoo akka ummata Goondarii fi Baahirdaar mana taa’uudhaan Woyyaanee irraan kufaatii diinagdee geessuu fi labsii isii Oromiyaa keessatti bakka kan hin qabe ta’uu itti agarsiisuu qaba.
Miidhaan Woyyaanee irra gaye baay’ee cimaadha. Keessumayyuu gama diinagdeen kasaaraa keessaa bayuu hin dandeenne keessa jirti. Baankiin biyyatti sharafa biyya alaa hin qaban. Rakkoon kunibyeroo gabaabaa keessatti waan furamuu miti. Dameen sharfa biyya alaa argamsiisu alergiin abaaboo, albuudaa fi turizimii akka hin bayyananneti rukutamera waan taeef. Gama siyaasaatiinis kasaaraa hamatu isii mudate. Woyyaaneen deeggarsa dippiloomaasii dhabaa fi waahiloota isiin alatti darbamaati kan jirtu.
Yaada qabdan karaa harun2has@gmail.com barreessaa biraan gayaa.


text:
Kaadhimamaa itti aanaa presidentii repbulikaanotaa Mike Pence fi ka demokraatotaa Tim Kaine imaammata gareen isaanii dhiyeessan akkasumas dandeettii kaadhimamtoonni presidentummaa Donald Trump fi Hillary Clinton qaban irratti falmii geggeessanii jiran.
Pence fi Kaine filannoon baatii dhuftuu utuu hin ga’in falmii tokkicha geggeessan irratti meeshaa nukleraa, haala Siiriyaa fi jijjiirama murtii haqaa biyya ofii keessaa ilaalchisee haasaa walii addaan kukutaa turan.
Pence Clinton imaammata alaa president Barak leellisu ittiin jechuu dhaan sunis giddu galeessa bahaa to’annaa ala taasise jedhan.
Gareen IS babal’achuu isaaf Clintoniin himatan. Gama biraan Kain akka jedhanitti Trump ofittoo dha jechuun qeeqanii Raashiyaa waliin hidhata daldalaa qaban beeksisuu dhaban jechuu himatan.
Kaadhimamtoonni lamaan siivilota kanneen Sryira gama kaabaa keessaaf eegumsa gochuu irratti walii galaniiru. Pence akka jedhanitti tattaaffii jiru keessaa godinaan balaliin irraa dhorkame akka tolfamuu fi Raashiyaan haleellaa Alepoo irratti geggeessamu keessaa harka qabdi humnootiin US immoo deebii isaa mannii waraana Siiriyaa haleelan.
Falmiin itti aanaa prezidaantii falmii Clinton fi Trump kan Fulbaana 26 geggeessameef kan lammataa Dilbata dhuftu St. Louis keessatti geggeessamuuf yeroo jiru gidduutti geggeessame.


text:
Mariin kun: -Mariin hayyota Tigraay 1300 ol hirmaachisu har’a Maqalee keessatti eegalameera. Hayyonni Tigraay kun kutaa addunyaa gara garaa keessaa kan walitti waamamanii dha. Mariin kun guyyoota 5f kan walitti fufee geggeeffamu yoo tahu kaayyoon isaa guddaan hayyoota keessumattuu dargaggoota Tigraay gara dhaaba TPLFitti hawachuu dha. Marii kana haasawaan kan banan pirezdaantiin naannichaa Dr. Dabra Tsiyoon Gabra Mikaa’eel ”TPLF dhaaba hayyota dargaggoo Tigraay” jechuun isaaniis dhagahameera. Kaayyoon dhaabichaa inni guddaan dargaggootaan of bakka buusaa deemuu dha jechuun jala muran. Mariin kun dhimma misoomaa fi siyaasaa Tigraay irratti kan maryatu tahuun eerameera. Yeroo kanatti godhamuun isaa ammoo muddaa yeroo ammaa seenan kanaaf furmaata barbaaduuf akka tahetti tilmaamama. Hafuura marichaa wanni ibsu yoo waraabamee gadhiifame jala buunee hordofna
The Tigray Grand Conference kicks off #Mekelle #Tigray #Ethiopia – the objective is to foster a collaborative dialogue on the development of Tigray & beyond pic.twitter.com/FisM4ScYdH
— Kindeya G.hiwot, Prof (@DrKindeya) July 18, 2018
“Yeroo darbe “Taayee Danda’aa marachuutti jira qabaa mana yaalaa geessa ” jedheen ture. Namni kun dhgumatti rakkina keessa wan gale fakaata. Akkuma saree maraatuu asiifi achi fiiguun wan argatte hundaa ciniinaa jira.
Eengada Aktivistoota Dhimmi Liyyuu Poolisii Abdi Elly kun furmaata waaraa itti laatame malee akkuma durii loltuu gidduu galchina jechuun gatii hin qabu wan jedhaniif “warra Dhiiga Oromoon Miindefametu akkas jedhe ” jechuun yakkuutti gad ta’e.
Har’a immo Hacaaluu irratti wayaaneefi ABO shaneetu qindai’naan yakka raawachuu yaale jedhe. Dhugaa dubachuuf Hojii boonsaa Hacaaluun dalagetti kan dalanne Taayeefi fakaatota isaati.
Taayeetti hangas aaruun hin barbaachisu.Tayeen bor illee Party biraa keessa seenee OPDOtti ka’a. Hanga yoona OPDO dabalatee bakka arfan tokko lixeera. Kaan hafee Amantii illee jijiira ture. Mucaan black Board dha.Yoo argattan Barrefama “OPDO” jedhu irraa haquun wan barbaadan itti barreefattu 😊
Soba immo ni soba miti ni hanqaaqa malee. Gandummaafi Jibba isaa immo namoota isa faana mana hidhaa turan irraa addaan baafadhaa. Qoqoodinssa Oromoo irratti tokkoffa dha.Kaan hafee “Bibile” keesatti maaf maqaa Macca dhahame jedhee wolqoodinsa uumuuf dhama’aa ture dha.EVolution SIYAASA Oromoo warra hin xumurre keessa nam tokko dha namni kun.
Akaataa OPDOtti karaa Abbaa Duulaa galeefi hojii inni Activistoota, namoota KFOfi qabsa’ota Oromoo irratti hojechaa ture balin’inaan barressa jira. Na eega idduu kana. Barreffama kana keesatti namooti 10 ol ta’an ni xuqamu. Kan eeyamsiisa jira. Kan immo yeroo amma kana OPDO wan ta’aniif eeyamsiisuu hin barbaachisu
@Hailu Lelissa Oboro!