text:
Barumsa Amantaa
Maqaa Abbaa, Ilmaafi Afuura Qulqulluu Waaqa tokko ameen!
Damissee Jemaanee
Sooma
sooma jechuun qaamni kan barbaadu hundarraa dhorkamuu yookiin nama kan hawwisiisu hunda dhiisuu jechuudha. Karaa biraatiin nyaata barbaachisu irraa yeroo muraasaaf turuufi yakka adda addaa hojjechuu guutummaa guutuutti dhiisuu jechuu dha. Amantiin bakka jiru hunda soomni ni jira. Raajonni Kakuu Moofaa keessa turan Waaqayyo faana waqtii itti wal argan bishaaniifi midhaan gara afaan isaanii hin seenu ture ( seera bahuu 34:28). Dheekkamsi Waaqayyorraa sababa baayina cubbuuu keenyaaf ajajamu kan deebi’u soomaan yoo kadhatan ture (Yonas 3:5-10)
Kakuu Haaraa keessattis soomni kan namni ofii isaa uume osoo hin taane Gooftaan keenya Iyyesuus Kiristoos fooniin deddeebi’aa yeroo turetti jalqaba hojii hundaa godhee seera uume dha.(Maat 4:2; Luq. 4:2).
Gooftaan keenya Iyyesuus Kiristoos qorumsa gurguddaa warren akka sassatuu, of- tuulummaafi qabeenya jaalachuu kan seexanaan itti dhiyaateef soomaan moo’ee nutis moo’uu akka dandeenyu nu barsiise. Kana qofaas osoo hin taane diina keenya seexana nurratti hidhamee jiru soomaan ofirraa arii’uu akka dandeenyu dubbateera.(Mat 17:21 ,Maar 9:2)
“Gooftaa Waaqayyo osoo Sanyii nuuf hin hambisne ta’ee akka sadoom taanee akka Gomoraas fakkaanna ture.” ( Isaa.1:9)
Dn. Mazgabuu Kafyaalawuun
Xumura Raaga(raajii) raajotaa,ka’umsa lallaba duukaabuutotaa,icciitii beektota mana kiristaanaa kan taate qulqulleettii dubroo Maariyaamidha. Waa’ee Maariyaamiin alatti waa’ee
waa’ee fayyina dhala namaa dubbachuun hin danda’amu. Sababiin isaas Gooftaan keenya Iyyasuus Kiristoos dhala namaa fayyisuuf foonii fi lubbuu fudhatee kan dhalate qulqulleettii haadha keenya dubroo Maariyaam irraatii waan ta’eefidha.Iccitii fayyina dhala namaa kan taate haadha keenya dubroo Maariyaamidha.
Duurbeen Uumaa ishee Deesse
Dn. Katamaa Taganuu
Gooftaan Keenya yeroo Dallaa loonii keessatti dhalate
Aduunyaa fayyisuuf qamma Isaa adda ta’een giiftii keenya qulqulluuleettii Duubroo Maariyaam irraa kan dhalate Ilma Waaqayyoo Iyyasuus Kiristoos Yeenaa ta’u iccitiin itti nama ta’e baay’ee ol’aanaa dha (1Xiimo.3:16).
Waaqayyoo iccitii Tookkuummaa kana kan itti Xuumure baay’ee fagoo waan ta’eef beekumsa fooniitiin hin qooratamu (Rome.11:13). Sababni isaas beekuumsi Foonii Waaqayyo biratti gawwummaa dha (1Qoro.3:10. Waan kana ta’ef warri foonii beekuumsa isaaniitiin Ilmi Waaqayyoo Iyyasuus Kiristoos icciti itti nama ta’e beeku hin danda’an (1Qoro.1:21).
Kanaafuu “waaqni nama; namnis Waaqa” Kan itti ta’e iccitiin Tokkuummaa baay’ee ulfaataa dha. Wa’ee iccitii kanaa Abbaa Hiriyaaqoos Yeroo dubbatu “Maaloo iccitii kana aja’ibsiifachuu qabna, akkam nama dhiba”Jechuun ajaa’iibsiifateera (Qiddasee Maariyaam 2:26).
Iccitii kana aamanuu kan dandeenyu amantaatiin qofaadha. Sababni isaas kan addunyaa uumee, samii fi dacheen Isa baachuuf kan hin dandeenye Waaqayyo gadameessa dhiphootti daangeffamee dhalate jedhanii amanuuf dirqama amantaa qulqulluun barbaachisaadha.
“Hojii Qulqullummaa Hunda Raawwachuun Ni Barbaachisa!” Maat 3:5
Biraanuu Dajanee
Waaqayyo Goftaan keenya Ayyaana Cuuphaa bara 2008 B.A kabajuuf hunda keenya kan nuga’e Maqaan isaa kan galatoome haata’u.
Waaqayyo tokkotti amanuun kan egalame Addunyaan erga Uumamee Barrii Erga lakkaa’amee kaasee yoo ta’uu, namni kamiyyuu Amantaa malee barri itti jirate hin jiru.Dhufaatiwwaan Ayyaanotaa fi hundeeffamni isaaniis seenaa uumamtootaa irraa kaasee jiruu ilma namaa faana walqabatee kan dhufe,kan jiraataa ture, kan kabajamee fi kan kabajamu ta’uu isaa seenaan amantaa nutti hima.
Kanaan walqabatee namoonni warri duraa Addaam abbaan keenyaa fi haati keenyaHewaan waaqayyo isaanuume Jannata keessa gammachuu guddaadhaan osoo jiraatanii Diyaabiloos inni diinni inaafee foon bofaa keessa dhokatee gara isaaniitti dhiyaate.Addaamii fi Hewaanis seexana ta’uu isaa osoo hin beekin gorsa seexana foon bofaa keessa dhokatee dhufeen gowwoomanii ajaja Waaqayyoo cabsanii Ijoollummaa Waaqayyoo dhabani.uma 3:24 Addaamii fi Hewaan Waaqayyoo fi Jannata dhabuun qilee adabbii keessatti kufan. Isaanis gorsa seexanaatiin gowwamfamanii muka balas nyaachuurraa kan ka’e sanyii isaanii hundatti murtiin du’aa itti murtaa’ee gidiraa fi abaarsa jala turan. Addaamii fi Hewaanis gaabbidhaan gara Waaqayyootti iyyuu fi boo’uu jalqaban, imimmaaniinis kadhannaa isaanii cimsan. Waaqayyos Addaam isa lammaffaa ta’ee garbummaa jalaa isa baasuuf waadaa galeefii guyyaan isaa yoo ga’u barri 5500 (kumni shanii fi dhibbi shan) yammuu raawwatamu addunyaa fayyisuuf bu’uuruma waadaa galeen Waaqayyoon Ilmi samiisamiiwwan irraa bu’ee qulqulleettii durbee Maariyaamii irraa dhalatee akka lakkoofsa keenyaatti Mudde 29 dhalate. Dhaloota Gooftaa keenya Iyyasuus kiristoosManni kiristaanaakeenya waggaa waggaan kan kabajju yoo ta’u, kabaja ayyanaa dhaloota Goftaa keenya Iyyasuus kiristoos kanatti aansuun ammoo sirna ho’aafi hawwatamaa ta’een ayyaanni cuuphaa Gooftaa keenya Iyyasuus Kiristoos nikabajama. Haalli kabaja ayyaanichaas Taabota waaqayyoo waliin mooraa Mana Kiristaanaatii ba’uun laga ykn Galaana cinatti Amajjii 10fi 11 kan kabajamudha.
Fannoo Isaatiin Fayyina nuuf kenne
Damissee Jamanee
“Ummata Isaa fannoo Isaatiin fayyise” qulqulluu yaared. Addunyaan kun kan fayye Gooftaan keenya Iyyasuus Kiristoos hojii fayyina Isaa kan raawwate aarsaa fannoorratti taasifameeni. Kana waan taheef fannoon Gooftaa kiristaanota biratti mallattoo fayyinaa, araaraa ,abdii fi tokkummaati.Fannoon Gooftaa iccitii jaalala Waaqayyoo ibsudha. “Ilna Isaa tokkicha hanga kennutti addunyaa kana akkasuman jaalate” Yoh 3:16.
Fannoon Waaqayyoo fayyisuu Kiriistositti warra amanan hundaaf riqicha gara mana mootummaa Waaqayyoo geessu dha.Kanaafuu manni Kiristaanaa keenya “Fannoo keetiifis ni sagadna” jettee faarfatti.Fannoo Isaa ol kaasuun addunyaa kana ittiin eebbisti. Ummatas walitti qabuun waa’ee fannoo Gooftaa ni barsiisti. Waggaa waggaadhaanis Fulbaana 17 ayyaana Masqalaa jechuun haala ho’aadhaan ni kabajji.


c: text/html

text:
SOLONGOST AJILJ AMIDARCH BAIGAA NIIT IRGEDDE HANDAJ UG HELMEER SANAGDAAD YAVCHIHLAA ___AIGO
ziak baij baigaarai hooloigoo neg zasaadahii hmmm___BI end yu heleh gejeen geheer end baigaa mongolchuud ih davaruu yamarch uhamsargui,minii bodloor zarim neg ni sain yavj baigaa negendee gai bolood aa" zarim neg ni bolhoor bie biendee oshoo honzon sanaal,aa" zarim neg ni bolhoor joohoon yadruu,mongo tugruggui ireed udaagui, yaj amidrah argaa olohgui baigaa negendee zardal chiregdel,boon tuvug uchruulaad l ene baidlaa taslan zogsooy !!! Hun bur uuriin bodol sanaa,setgelgeegeeree
neg udaa ch gesen bie bienee hundetgeed amidraad uzetsgeey !!!gj
Minii bie urialah baina

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
-
je aime bien cette chanson
-
wanti hundi duritti hafe, nyaatis,fuutis, sirbis, haasan maanguddoos hundi duritti hafe !!! inni amma arbsoof hin bareeduu eebbaaf hin bareeduu , an ergan carraa gurrakoon sirba afaan oromoo dhaggeeffachuu eegale ,sirboota duriifi akkasumas instrumentii kan lageen ,mukeen fi dachee Oromoo agarsiisan dhaggeeffachuun hawwaa ,eegaa beektota kan fuula artii ,irra hojjettan hedduu galatoomaa!!!
ergaa Gabaabdu amma an qabu :sirbitoota Keenya ammayyaaf akka armaan gadiiti innis haala ammayyaa qofa maaf hordoftu kan durii sana irra caalaa maaf urratti nuuf hin hojjettan ,?? akkataa baraafi yeroo qaaman yoo fakkattan hojii keessan gara lachuun hojjechuun hin dandaa'ama jedheen yaada ,.again #Oda club thank you for your 50 all Oromo old song you put in this place but we need more .!!
Damee Tokkichoow ilma Abbasaa
Obbo Dibaabaa Suuraga
-
Best songs
-
sirba yoo janne jara lamaan khana dhageyfachudha
-
umrin isani nuf yaa dheratu bakka jiruttii nuf ha turu naga kessattii akka lubbuu kenyattii jalannaa
-
Mike mouse
-
What nice music we Love you Ali Birra & Ali shabbo i would like to add ade Bontu Oromo Hallo Dawe Long life from Canada
-
Nuf jiradha issinin boona bagumaa oromo tahe dhaladhe na boonsitani fayyaa taha umrii dheeradha
-
Artist Ali birraa ofkolii jiraadhu senaaf adaa oromoo sabaaf ibsuu keef sagaleen kee ammallee hindadhabin
-
Ali is a legendary Oromo Musician
-
timeless music
-
Long life to Ali
-
wow
-
heduun sijaledha alli
-
Ali shebo is the best
-
Ali birra nuti oromoni marti umri dhetu sif hawina
-
yaada keysan ummatafi haagalchu
-
love this song many memories
-
rabbiin galata keessan bilisummaan isinii haa debisu
-
Bira always Bira
Comments are closed.


text:
Gurraandhala 19,2012
Biyya Ethihopia keessatti mirgi ummataa kabajamuun hafee,ummanni walii gala gaaffii karaa nagaa mirga isaa argachuu yoo kaase hidhamuu fi ajjeefamuu akkasumas biyyaa arihamuun waan aadeffame dha. Haaluma kanaan warraaqsa Oromiyaa keessatti qabatee ummanni Oromoo naannoo jiru maratti mirga abbaa biyyummaa falmataa jiruuf amma illee hiikkaa fi deebii ummattoota hojii fi barnoota irraa arihuu fi hidhuu tahee itti fufee jira. Erga barattooti Oromoo Jimmaa diddaa kaasanii as Gurraandhala 18,2012 Oromiyaa bakkoota adda addaa irraa hojii warraaqsaa deemsisaa jirtu jechuun sabboontota armaa gadii barnootaa fi hojii isaanii irraa qabuun mana hidhaa hin beekamnetti geeffamanii jiru.
1. Lammaa Tasfaayee, jiraataa Finfinnee
2. Milkeessaa Miidhagaa, Barsiisaa Yunivaristii Dirredaawaa
3. Girmaa Nagaasaa , Barataa Yunivaristii Jimmaa, Waggaa 1ffaa
4. Magarsaa Waaqjiraa , Yunivaristii Hawaasaa, waggaa 3ffaa
5. Daraaraa Abdiisaa, Dhalataa Aanaa Jalduu
6. Birruu Galataa, dhalataa Aanaa Ada’aa Bargaa
7. Abdallaa Alamuu , Wallagga, Giddaa Ayyaanaa
8. Phaawuloos Tasfaayee, jiraataa Magaala Sabbataa
9. Leellisaa Oliiqaa, jiraataa magaala Naqamtee
Kan amalees godina Shawaa dhihaa magaalota adda addaa keessatti alaabaan ABO ifatti fannifamuu fi maxxanfamuu ummanni argan abdiin Bilisummaa akka dhihaatee jiru ibsachuun gammachuu fi hamleen warraaqsa cinaa dhaabbatanii akka jiran Qeerroon lixa Shawaa irraa gabaasa.
Qabsoon itti fufa! Gabrummaan ni kufa!


text:
FOOLIISHSHO TONAA HONSE
Yihowawa Gamba Yite Heeˈri
1, 2. Agarooshshe afiˈra dandiineemmohu mamiinniiti?
HANNI doogote hadhanni heedheenna lowo xeena abbinohu gede assite hedi. Gordu roore tunsanni haˈri; hakkiinni belequ faashshi yaanna banqo xadha hanaffu. Hakkiinni biite xeena gana hanafi. Hakko balla xeeˈnattowa hasiˈra hanafitto. Hasidhanni marte kaajjadonna xissannokki mine afiˈrittota wodanu hirikki yiihe!
2 Tini heeˈnoommo yanna hattoote. Alame horo bushshanni hadhanni no. Konnira ‘Agarooshshe afiˈnannihu mamiinniiti?’ yite hedattoha ikkara dandaanno. Mittu Qullaawu Maxaafi giddo kulloonni faarsaanchi togo yiino: “Kaaliiqano [“Yihowa,” NW], ‘Ati qiishoˈyaatinna goloˈyaati; hexxeemmohe Maganooti’ [yeemmo].” (Faarso 91:2) Ee, Yihowa xa qarru iillannonke wote golo ikkankera dandaanno; qoleno konni kaˈira kaajja hexxo uyinonke.
3. Yihowa golonke assiˈra dandiineemmohu hiittoonniiti?
3 Yihowa agarannonkehu hiittoonniiti? Isi iillannonke qarra baalanka fulleemmo gede kaaˈlankera dandaanno; qoleno gawajjitankera hasidhannore baalanka roortanno wolqa noosiho. Xa bushu coyi iillinkero nafa, Yihowa albillitte hattenne gawajjo taashshannota dihuluullammeemmo. Qullaawu Maxaafi togo yee amaalannonke: “Maganu baxilli giddo heedhe.” (Yihuda 21) Qarru yannara Yihowa kaaˈlo afiˈrate, isiwa gamba yine heeˈra hasiissannonke. Ikkina konne assa dandiineemmohu hiittoonniiti?
BAXANNOHE MAGANO BAXATTOTA LEELLISHI
4, 5. Yihowa baxannonketa leellishinohu hiittoonniiti?
4 Yihowawa gamba yine heeˈrate, isi mageeshshi geeshsha baxannonkero huwata hasiissannonke. Hanni Yihowa assinonke coye baala hedi. Biifado uulla kalaqe uyinonke; qoleno ise aana dhagge ikkitanno haqqenna saada woˈmitanno gede assino. Hakkiinni saeno inteemmota coommitanno sagalenna angeemmoha xalala waa uyinonke. Yihowa Qullaawu Maxaafi widoonni suˈmasinna kaajja akattasi kulinonke. Wolu baalunkurinni roore, Yihowa, ninke daafira yee heeshshosi sayise aanno gede muxxe Beettosi Yesuusa uullara soye baxillesi leellishinonke. (Yohaannisi 3:16) Tini kakkalo, albillittete kaajja hexxo heedhannonke gede assitino.
5 Yihowa Mesihichu Mangiste qixxeessino; kuni iimi gashshooti muli yanna giddo qarra baalanka hunanno. Tini Mangiste uulla gannate assitanno; hatte gannatera mannu baalunku keerunninna hagiirrunni hegerera heeˈranno. (Faarso 37:29) Yihowa baxannonketa leellishinoti wole doogo, xaa yannara woyyitino heeshsho heeˈneemmo gara rosiisasiiti. Isi huucciˈneemmo gedeno koyisinonke; qoleno woˈmanka wote huuccattonke macciishshate qixxaawinoho. Addanko Yihowa ninke mitto mittonka baxannonketa leellishannore assino.
6. Yihowa baxillesi leellishinohetera maa assa hasiissannohe?
6 Yihowa baxillesi leellishinohetera ati maa assa hasiissannohe? Assinohe coyi baalunkura galatattota leellishi. Yannankera batinyu manni galatannoha diˈˈikkino; tini dadillissannote. Yesuusi uullate aana noo warono duuchu manni hattooho. Mitte hige Yesuusi dhiigu amadinoha tonne manna hursihu gedensaanni, iso galatinohu mitto callaho. (Luqaasi 17:12-17) Yesuusa galati manchi gede ikka hasiissannonke. Woˈmanka wote Yihowa galanteemmore ikka hasiˈneemmo.
7. Yihowa mageeshshi geeshsha baxa hasiissannonke?
7 Hakkiinni saeno Yihowa banxeemmota leellisha hasiissannonke. Yesuusi rosaanosi Yihowa woˈmu wodaninsanni, woˈma lubbonsanninna woˈma hedonsanni baxa hasiissannonsata kulino. (Maatewoosi 22:37 nabbawi.) Hatto yaa mayyaate?
8, 9. Yihowa banxeemmota leellisha dandiineemmohu hiittoonniiti?
8 Yihowa baxeemmo yaa calla ikkitannoni? Diˈˈikkitanno. Yihowa woˈmu wodaninkenni, woˈma lubbonkenninna woˈma hedonkenni banxeemmoha ikkiro, tenne assootinkenni leellinsheemmo. (Maatewoosi 7:16-20) Qullaawu Maxaafi Magano baxanno manchi, isira hajajamannota xawise kulanno. Tenne assa qarrissannote? Diqarrissanno; mayira yiniro, Yihowa ‘hajajo kaajjado woy duha diˈˈikkitino.’—1 Yohaannisi 5:3 nabbawi.
9 Yihowara hajajammeemmoha ikkiro, hagiirru nootanna dancha heeshsho heeˈneemmo. (Isayaasi 48:17, 18) Ikkina Yihowawa gamba yine heeˈrate kaaˈlannonkeri maati? Hanni laˈno.
YIHOWAWA SHIQA AGURTOOTI
10. Yihoware rosa agura hasiissannohekkihu mayiraati?
10 Yihowa jaala ikka dandoottohu hiittoonniiti? Qullaawa Maxaafa xiinxallakki Yihowa afatto gedenna isi ledo jaalooma kalaqiˈratto gede kaaˈlitinohe. Kuni jaaloomi giirate gedeeti. Bubbanno giira xoˈannota hoolate haqqe wora hasiissannonte gede, Yihowa ledo noohe jaaloomi kaajje heeˈranno gede isire agurittokki rosa hasiissannohe.—Lawishsha 2:1-5.
11. Qullaawu Maxaafi rosi kaaˈlannohehu hiittoonniiti?
11 Qullaawa Maxaafa xiinxallitanni haˈratto wote, wodanakki kakkayisanno roso rosatto. Hanni lame Yesuusi rosaano isi Qullaawu Maxaafi masaalo xawise kulinsata yitinore hedi. Insa togo yitino: “Doogote heeˈneenna hasaawisanninkenna Qullaawa Borro qaagiissanni kulinke yannara wodaninke giirate gede ikke dibuwinke!”—Luqaasi 24:32.
12, 13. (a) Maganoho noonke baxilli ma ikkara dandaanno? (b) Yihowara noonke baxilli qiidannota hooˈla dandiineemmohu hiittoonniiti?
12 Lamenti rosaano Qullaawa Borro yitannore huwatansa wodanansa kakkayissinonte gede, atino Qullaawa Maxaafa huwata hanafitto wote hattonni tashshi yiinoheha ikkara dandaanno. Tini Yihowa afatto gedenna baxattosi gede assitinohe. Kuni baxilli qiidara hasiˈrattokkiti egennantinote.—Maatewoosi 24:12.
13 Maganu jaala ikkitto gedensaanni, jaaloomikki kaajje heeˈranno gede assiˈrate diinaggaabbe sharrama hasiissannohe. Yihowarenna Yesuusire agurittokki rosa, hattono rossanni nootto rosonna konne roso harunsa dandaatto gara seekkite heda hasiissannohe. (Yohaannisi 17:3) Qullaawa Maxaafa nabbawatto woy xiinxallatto wote, ateneeto togo yite xaˈmi: ‘Kuni Yihowa daafira maa rosiisannoe? Yihowa woˈmu wodaniˈyanninna woˈma lubboˈyanni baxa hasiissannoehu mayiraati?’—1 Ximootewoosi 4:15.
14. Huuccatto Yihowara noonke baxilli kaajje heeˈranno gede kaaˈlitannonkehu hiittoonniiti?
14 Baxatto jaalikki ledo ganyite hasaawakki, jaaloomiˈne kaajje heeˈranno gede assitannoti egennantinote. Hatteente gede, huuccattotenni Yihowa ganyine hasaawinseemmoha ikkiro, isira noonke baxilli kaajje heeˈranno. (1 Teselonqe 5:17 nabbawi.) Huuccatto iimi Anninke uyinonkete kaajja eltooti. Woˈmanka wote isira giddonketa fushshine hasaapha hasiissannonke. (Faarso 62:8) Yinoommota yinanni rosantino huuccatto assiˈrantenni, godowinta huucciˈra hasiissannonke. Ee, agurrummokki Qullaawa Maxaafa xiinxallineemmohanna giddonketa fushshine huucciˈneemmoha ikkiro, Yihowara noonke baxilli kaajje heeˈranno.
MANNAHO YIHOWARE KULA
15, 16. Sabbakate looso ma garinni laˈˈatto?
15 Yihowawa gamba yine heeˈrate, ammananke wolu mannira kulano hasiissannonke. Yihoware mannaho rosiisa ninkera lowo ayirrinyeeti. (Luqaasi 1:74) Qoleno kuni Yesuusi addu Kiristaani baalunkura uyino loosooti. Ninke baalunku Maganu Mangisteha dancha duduwo sabbaka hasiissannonke. Ati konne assa hanafootto?—Maatewoosi 24:14; 28:19, 20.
16 Soqqamaasinchu Phaawuloosi sabbakate loosi lowo geeshsha muxxe ikkinota huwatino; isi konne looso ‘miinjaho’ woy jirote yiino. (2 Qorontoosi 4:7) Mannaho Yihowarenna isi hedinore rosiisate geeshsha ikkannohu wolu loosi horonta dino. Konni garinni Yihowara soqqama dandaatto; isi qole isira yite assattore horonta dihawanno. (Ibiraawoota 6:10) Sabbakate loosi, atino rosiisatto mannino Yihowawa shiqqinanni gedenna hegere heeshsho afidhinanni gede kaaˈlanno daafira ateno insano kaaˈlanno. (1 Qorontoosi 15:58 nabbawi.) Konni loosinni roore hagiirsiisanno loosi mama no?
17. Sabbakate looso wiinamme loosa hasiissannohu mayiraati?
17 Sabbakate loosi wiinamme loonsanniho. ‘Qaale kulanna’ ‘woˈmanka woyite jawaante’ sabbaka hasiissannonke. (2 Ximootewoosi 4:2) Mannaho Maganu Mangistere kula hasiissanno. Qullaawu Maxaafi togo yaanno: “Jawu Mootichu barri gambisino; daasino addintanni rakkino.” Goofimarchu ‘dikeeshshanno.’ (Soffooniyaasi 1:14; Imbaaqoomi 2:3) Ee, Yihowa muli yanna giddo Sheexaanunnita busha alame hunanno. Kuni ikkara albaanni, mannu Yihowara soqqama doodhanno gede kulle qorophisiisa hasiissannonke.
18. Yihowa addu Kiristaani ledo mitteenni magansiˈra hasiissannonkehu mayiraati?
18 Yihowa addu Kiristaani ledo mitteenni magansiˈnammosira hasiˈranno. Qullaawu Maxaafi togo yaanno: “Baxille afiˈratenna dancha looso loosate mimmitonke kakkayinso. Mitu mitu agurtunte gede, ronsoommoha xaadonke agurroonke. Roorenka Mootichu daanno barri gamba yiinota qaagginanna, mimmitonke albinni roorsine jawaachinsho.” (Ibiraawoota 10:24, 25) Baalanka gambooshshe haˈrate dandaaminkere baala assa hasiissannonke. Gambooshshu mimmito jawaachinsheemmo faro fanannonke.
19. Ammanate roduuwanke baxate kaaˈlannonkeri maati?
19 Gambooshshe haˈrittoro, Yihowa magansiˈratto gede kaaˈlitannoheta dancha jaalla afiˈratto. Hakkiicho atente gede Magano magansiˈrate diinaggaabbannorinni addi addi gari roduuwinni xaadatto. Qoleno atente gede insano guuntete xeˈne noonsareetinna sodhannoreeti. Hattoo yannara, gatona yite saˈˈate qixxaawi. (Qolasiyaasi Sokka 3:13 nabbawi.) Woˈmanka wote ammanate roduuwikkiha dancha akata laˈˈate woˈnaali; hatto assakki insa baxatto gedenna Yihowawa albinni roore shiqatto gede kaaˈlitannohe.
HALAALAANCHO HEESHSHO
20, 21. “Halaalaancho heeshsho” yiniti hiitteeti?
20 Yihowa jaallasi ikkitinori woˈmunku baalunkunni woyyitino heeshsho heedhara hasiˈranno. Qullaawu Maxaafi albillitte heeˈneemmo heeshsho xa heeˈneemmotenni lowo geeshsha baxxitannota kulanno.
21 Albillitte 70 woy 80 diro calla ikkikkinni hegerera heeˈneemmo. Biifado gannatera “hegere heeshsho” ragiˈne guuta ordu fayyimma afiˈne, keerunninna hagiirrunni heeˈneemmo. Qullaawu Maxaafi “halaalaancho heeshsho” yaannoti hatteeti. Yihowa tenne heeshsho aankera qaale eino; ikkirono hattee heeshsho seekkine cuˈmiˈrate sharrama hasiissannonke.—1 Ximootewoosi 6:12, 19.
22. (a) “Halaalaancho heeshsho” seekkine ‘cuˈmiˈra’ dandiineemmohu hiittoonniiti? (b) Hegere heeshsho loosinkenni afiˈneemmota diˈˈikkitino yineemmohu mayiraati?
22 “Halaalaancho heeshsho” seekkine ‘cuˈmiˈra’ dandiineemmohu hiittoonniiti? ‘Dancha looso loosanna’ togoo loosinni ‘dureeyye ikka’ hasiissannonke. (1 Ximootewoosi 6:18) Hatto yaa Qullaawu Maxaafinni ronseemmore assa hasiissannonke yaate. Ikkollana halaalaancho heeshsho afiˈneemmohu uminke sharronniiti yaa diˈˈikkino. Hegere heeshsho loosunni afiˈnannita diˈˈikkitino. Togoo heeshsho Yihowa ammanantino soqqamaasinesira mulla uyino ‘eltooti.’ (Roomu Sokka 5:15) Iimi Anninke ammanantino soqqamaasinesira addinta tenne elto aa hasiˈranno.
23. Xa gara ikkinore doodha hasiissannohehu mayiraati?
23 Ateneeto togo yite xaˈmi: ‘Magano isi hasiˈranno garinni magansiˈranni noommo?’ Biddi assiˈra hasiissannohe coyi noota huwatittoro, xaanni biddi assiˈri. Yihowa addaxxineemmohanna isira hajajamate dandaaminkere baala assineemmoha ikkiro, isi golonke ikkanno. Isi Sheexaanu alamera gattinote goofimarchu barruwara ammanamino mannasi agaranno. Hakkiinni Yihowa hunda hedino garinni Gannatete hegerera heeˈneemmo gede assannonke. Ee, xa gara ikkinore doodhattoha ikkiro halaalaancho heeshsho afiˈra dandaatto!


text:
Published on November 10, 2014
Author: SaidMahmoudi
Source: slideshare.net
1. Le devoir de vous protéger D I C PPrréésseennttaattiioonn ddee llaa CCNNSSSS eett ddee ssoonn SSyyssttèèmmee ddee CCoonnttrrôôllee eett dd’’IInnssppeeccttiioonn ddee llaa CCNNSSSS dduu MMaarroocc France - Semaine du 19 Octobre 2009
2. Le devoir de vous protéger D I Présentation de la CNSS C MMiissssiioonn LLaa CCNNSSSS ggèèrree llaa pprrootteeccttiioonn ssoocciiaallee oobblliiggaattooiirree ddee ll’’eennsseemmbbllee ddeess ssaallaarriiééss dduu sseecctteeuurr pprriivvéé ddaannss ll’’iinndduussttrriiee,, llee ccoommmmeerrccee,, llaa ppêêcchhee,, lleess pprrooffeessssiioonnss lliibbéérraalleess,, ll’’aaggrriiccuullttuurree eett ll’’aarrttiissaannaatt.. France - Semaine du 19 Octobre 2009
3. Le devoir de vous protéger D I Présentation de la CNSS C OOrrggaanniissaattiioonn LL’’oorrggaanniissaattiioonn aaccttuueellllee ddee llaa CCNNSSSS rreeppoossee ssuurr :: UUnn CCAA ddee 2244 mmeemmbbrreess ttiittuullaaiirreess,, rreepprréésseennttaanntt ll’’ééttaatt,, lleess eemmppllooyyeeuurrss eett lleess ssaallaarriieess eett pprrééssiiddéé ppaarr llee mmiinniissttrree ddee ll’’EEmmppllooii.. UUnnee DDiirreeccttiioonn GGéénnéérraallee,, 55 PPôôlleess,, 1111 DDiirreeccttiioonn CCeennttrraalleess,, 99 DDiirreeccttiioonnss RRééggiioonnaalleess eett 6666 aaggeenncceess.. France - Semaine du 19 Octobre 2009
4. Le devoir de vous protéger D I Présentation de la CNSS C PPrreessttaattiioonnss LLee rrééggiimmee ddee ssééccuurriittéé ssoocciiaallee ggéérréé ppaarr llaa CCNNSSSS pprrooccuurree àà sseess aassssuurrééss ssoocciiaauuxx lleess pprreessttaattiioonnss ssuuiivvaanntteess :: 11..UUnnee pprrootteeccttiioonn ccoonnttrree lleess rriissqquueess ddee ppeerrttee ddee rreevveennuu eenn ccaass ddee mmaallaaddiiee,, mmaatteerrnniittéé;; iinnvvaalliiddéé oouu vviieeiilllleessssee.. 22..DDeess aallllooccaattiioonnss ffaammiilliiaalleess.. 33..UUnnee ppeennssiioonn ddee ssuurrvviivvaanntt eett uunnee aallllooccaattiioonn aauu ddééccèèss ppoouurr lleess aayyaannttss ddrrooiitt.. 44..UUnnee rreettrraaiittee aannttiicciippééee àà ppaarrttiirr ddee 5555 aannss,, ddaannss llee ccaass dd’’uunn aaccccoorrdd eennttrree ll’’eemmppllooyyeeuurr eett llee ssaallaarriiéé eett mmooyyeennnnaanntt llee ppaaiieemmeenntt dd’’uunnee pprriimmee àà llaa CCNNSSSS.. 55..UUnnee ccoouuvveerrttuurree MMééddiiccaallee ddee bbaassee.. 66..LLaa ggeessttiioonn ddeess pprreessttaattiioonnss ddee llaa pprrootteeccttiioonn ssoocciiaallee ggaarraannttiiee ddaannss llee ccaaddrree ddee ccoonnvveennttiioonnss iinntteerrnnaattiioonnaalleess ssiiggnnééeess eennttrree llee mmaarroocc eett lleess ppaayyss dd’’iimmmmiiggrraattiioonn ddeess rreessssoorrttiissssaannttss mmaarrooccaaiinnss France - Semaine du 19 Octobre 2009
5. Le devoir de vous protéger D I Présentation de la CNSS C RReessssoouurrcceess:: LLaa CCNNSSSS ffiinnaannccee sseess pprreessttaattiioonnss ppaarr rrééppaarrttiittiioonn ddee sseess rreessssoouurrcceess,, eesssseennttiieelllleemmeenntt ccoonnssttiittuuééeess ddee ccoottiissaattiioonnss,, mmaajjoorraattiioonnss eett aassttrreeiinntteess dduueess aaiinnssii qquuee dduu pprroodduuiitt ddee ppllaacceemmeenntt eeffffeeccttuuééss.. France - Semaine du 19 Octobre 2009
6. Le devoir de vous protéger D I C Présentation de la CNSS LLss cchhiiffffrreess CCllééss 22000088 NNoommbbrree dd’’eennttrreepprriisseess aaffffiilliiééeess eett ddééccllaarraanntteess :: 110055 330077.. NNoommbbrree ddee ssaallaarriiééss ddééccllaarrééss :: 11 994455 776611.. NNoommbbrree ddee ppeennssiioonnnnééeess :: 334400 550077 ((DDoonntt 221177 551188 ssoonntt ppeennssiioonnnnééeess ddee vviieeiilllleessssee)) MMaassssee ssaallaarriiaallee rrééeellllee ddééccllaarrééee:: pplluuss ddee 6622 MMiilllliiaarrddss ddee ddhh.. PPrroodduuiittss ddee ggeessttiioonn :: 1133,,1111 MMiilllliiaarrddss DDhh.. PPrreessttaattiioonnss sseerrvviieess :: 88,,4488 MMiilllliiaarrddss ddee ddhh.. FFoonnddss ddee rreesseerrvvee:: 2211,,11 MMiilllliiaarrddss ddee ddhh.. France - Semaine du 19 Octobre 2009
7. Le devoir de vous protéger D I C SSyyssttèèmmee ddee CCoonnttrrôôllee eett dd’’IInnssppeeccttiioonn ddee llaa CCNNSSSS dduu MMaarroocc France - Semaine du 19 Octobre 2009
8. Fondement de base de la nouvelle Le devoir de vous protéger D I C organisation LLaa nnoouuvveellllee OOrrggaanniissaattiioonn rreeppoossee ssuurr :: RReecceennttrraaggee ddee llaa mmiissssiioonn dduu ccoonnttrrôôllee eett ddee ll’’iinnssppeeccttiioonn vveerrss llee mmééttiieerr ddee bbaassee :: LLuuttttee ccoonnttrree ll’’éévvaassiioonn ssoocciiaallee eett llaa ssaauuvveeggaarrddee ddeess ddrrooiittss ssoocciiaauuxx ddeess ssaallaarriiééss.. AAvveecc ssééppaarraattiioonn eennttrree llee rreeccrruutteemmeenntt àà ll’’aammiiaabbllee ((ddééddiiéé àà ll’’aaggeennccee)) eett llaa lluuttttee ccoonnttrree llaa ffrraauuddee ssoocciiaallee ((ddééddiiéé àà llaa DDiirreeccttiioonn dduu CCoonnttrrôôllee eett ddee ll’’IInnssppeeccttiioonn)) RRééaalliissaattiioonn eenn aammoonntt ddeess ééttuuddeess sseeccttoorriieelllleess ppeerrmmeettttaanntt ddee rraattiioonnnnaalliisseerr llaa ppllaanniiffiiccaattiioonn eett ddee ddééffiinniirr ll’’aapppprroocchhee aapppprroopprriiééee ppoouurr llee ttrraaiitteemmeenntt dduu sseecctteeuurr.. EExxppllooiittaattiioonn ddeess ddoonnnnééeess iinntteerrnneess ((SSII ddee llaa CCNNSSSS)) eett eexxtteerrnneess ((RReeccuueeiilllliieess aauupprrèèss dd’’oorrggaanniissmmeess eexxtteerrnneess)) ppoouurr mmiieeuuxx cciibblleerr eett mmiieeuuxx pprrééppaarreerr lleess mmiissssiioonnss :: « LLee mmaattcchh eesstt jjoouuéé dd’’aavvaannccee …… aauuxx pprrééppaarraattiiffss » 8France - Semaine du 19 Octobre 2009
9. Le devoir de vous protéger D I C Un principe de relation croisée eennttrree lleess ééqquuiippeess cchhaarrggééeess ddeess mmiissssiioonnss RRoottaattiioonn ddeess ééqquuiippeess aauu nniivveeaauu ddeess rrééggiioonnss PPlluuss ddee ttrraaççaabbiilliittéé ddaannss llaa ggeessttiioonn ddeess ddoossssiieerrss dd’’iinnssppeeccttiioonn eett dduu ccoonnttrrôôllee DDéévveellooppppeemmeenntt ddee llaa ccoommmmuunniiccaattiioonn eexxtteerrnnee àà ttrraavveerrss llaa pprréé vvaalliiddaattiioonn ddeess cchheeffss ddee rreeddrreesssseemmeenntt ppaarr ll’’aaffffiilliiéé MMoorraalliissaattiioonn dduu mmééttiieerr dd’’IInnssppeeccttiioonn eett dduu ccoonnttrrôôllee:: La déclaration du patrimoine des inspecteurs, des contrôleurs ,et de l’encadrement, Mise en oeuvre de départ volontaires. 9 Fondements de base de la nouvelle organisation France - Semaine du 19 Octobre 2009
10. Fondements de base de la nouvelle organisation Le devoir de vous protéger D I C PPrroocceessssuuss ddee ppllaanniiffiiccaattiioonn Traitement de l’information Base de données internes Base de données externes : (OMPIC, Consommation Électrique ,CA à L’Exportation…) Sélection des affiliés par secteur d’activité selon des critères prédéfinis Planification des missions d’inspection et du contrôle Agence (Action commerciale) Aboutissement Échec Action commerciale Fin Opération Employeurs non encore affiliés /Requête assurées 10 Suivi des affiliés contrôlés France - Semaine du 19 Octobre 2009
11. Le devoir de vous protéger D I C Principe de la relation croisée eennttrree lleess ééqquuiippeess cchhaarrggééeess ddeess mmiissssiioonnss ÉÉqquuipipee 1 1 ÉÉqquuipipee 2 2 Constitution d’une nouvelle équipe (4) Constitution d’une nouvelle équipe (4) Dissolution de l’équipe 1 Dissolution de l’équipe 2 ÉÉqquuipipee 3 3 Constitution d’une nouvelle équipe (5) Dissolution de l’équipe 3 11 II-Fondements de base de la nouvelle organisation France - Semaine du 19 Octobre 2009
12. Le devoir de vous protéger D I C Un meilleur Suivi de l’activité du Contrôle eett dd’’IInnssppeeccttiioonn SSuuiivvii dduu ddéérroouulleemmeenntt ddeess mmiissssiioonnss dd’’IInnssppeeccttiioonn eett dduu CCoonnttrrôôllee CCoonnttrrôôllee dduu rreessppeecctt ddee ll’’aapppplliiccaattiioonn ddeess ddiissppoossiittiioonnss llééggiissllaattiivveess eett rréégglleemmeennttaaiirreess eenn vviigguueeuurr (( TTeexxtteess ddee llooiiss ,, PPrrooccéédduurreess eett NNootteess ddee sseerrvviicceess……)) AApppprréécciiaattiioonn ddee llaa qquuaalliittéé ddee llaa mmiissssiioonn rrééaalliissééee PPrrooppoossiittiioonn ddeess rreeccoommmmaannddaattiioonnss ppoouurr aannnnuulleerr lleess ccaauusseess ddee ddyyssffoonnccttiioonnnneemmeennttss iiddeennttiiffiiééss MMoorraalliissaattiioonn dduu ssyyssttèèmmee dduu CC&&II.. 12 II-Fondements de base de la nouvelle organisation France - Semaine du 19 Octobre 2009
13. II-Fondements de base de la nouvelle organisation Division Suivi et contrôle qualité de l’activité Planification et Programmation Le devoir de vous protéger D I C Directeur de l’Inspection et du Contrôle Ordonnancement et suivi Chefs de Mission Inspecteurs Principaux Inspecteurs Ordonnancement et suivi Contrôleurs principaux Suivi de l’activité Chefs de Mission Contrôleurs Division Inspection Division Méthodes et Programmation Divisions Contrôle (au niveau des régions) Méthode et Organisation Siège 13 Directeur Général France - Semaine du 19 Octobre 2009
14. Le devoir de vous protéger D I C LLeess ggrraannddss cchhaalllleennggeess àà lleevveerr ((eennttrree aauuttrreess)) ppaarr llaa DDIICC:: 11.. EEllaarrggiisssseemmeenntt ddee llaa ccoouuvveerrttuurree ssoocciiaall ddaannss uunn eennvviirroonnnneemmeenntt ccaarraaccttéérriisséé ppaarr llaa ddoommiinnaannccee ddee ll’’iinnffoorrmmeell eett ddee ll’’éévvaassiioonn ffiissccaallee eett ssoocciiaallee.. 22.. UUnnee ppéénnééttrraattiioonn ddee llaa ssééccuurriittéé ssoocciiaallee ddee sseeuulleemmeenntt 5511%% ttoouuss sseecctteeuurrss ccoonnffoonndduuss ((11..991144..22799 ssaallaarriiééss ccoouuvveerrttss ssuurr 33..996644..7227 ssaallaarriiééss eemmppllooyyééeess))..** 33.. PPoouurr llee sseecctteeuurr aaggrriiccoollee llaa ppéénnééttrraattiioonn ddee llaa SSSS eesstt ddee sseeuulleemmeenntt 1155%%.. 44.. PPoouurr llee sseecctteeuurr ddeess sseerrvviiccee eellllee eesstt ddee 5555%%.. 14 Perspectives d’avenir de l’Inspection et du Contrôle (*) selon des statistiques arrêtée en 2008 France - Semaine du 19 Octobre 2009
15. Le devoir de vous protéger D I C RReeccuueeiill ddeess iinnffoorrmmaattiioonnss eexxtteerrnneess:: 11-- DDaannss uunn eennvviirroonnnneemmeenntt ééccoonnoommiiqquuee mmaarrqquuéé ppaarr llaa ffrraauuddee ffiissccaallee eett ssoocciiaallee,, iill eesstt ccaappiittaall dd’’aapppprréécciieerr llaa ssiinnccéérriittéé ddeess ssiittuuaattiioonnss ccoommppttaabblleess ppaarr ddeess rreeccoouuppeemmeennttss aavveecc ddeess iinnffoorrmmaattiioonnss eexxtteerrnneess àà ll’’eennttrreepprriissee.. 22-- LLee rreeccuueeiill ddeess iinnffoorrmmaattiioonnss ssee ffeerraa àà ttrraavveerrss llee DDRROOIITT àà CCOOMMMMUUNNIICCAATTIIOONN DD’’IINNFFOORRMMAATTIIOONN.. 33-- OOrrddrree ddee mmiissssiioonnss ssppéécciiffiiqquueess « CCoommmmuunniiccaattiioonn dd’’IInnffoorrmmaattiioonn » aauupprrèèss ddeess cclliieennttss,, ddeess bbaannqquueess,, ddeess aassssuurreeuurrss,, ddeess ééttaabblliisssseemmeennttss eett aaddmmiinniissttrraattiioonnss eettcc…… 15 Perspectives d’avenir de l’Inspection et du Contrôle France - Semaine du 19 Octobre 2009
16. ENVIRONNEMENT PARTENARIAL DE L’ENTREPRISE Fédérations et Associations, Ministère de Tutelle… PARTENAIRES FINANCIERS Banques, Caisse Marocaine des Marchés Le devoir de vous protéger D I C ENTREPRISE PARTENAIRES ADMINISTRATIFS PARTENAIRES INSTITUTIONNELS Registre de Commerce, Impôts, OMPIC Inspection du Travail, Administrations de Tutelle, Chambre de Commerce & de l’Industrie… PARTENAIRES SOCIAUX PARTENAIRES ÉCONOMIQUES Clients, Fournisseurs, Sous-traitants, Eau & Électricité… Assurances, , CIMR, ONG, Syndicats ,le Salarié… 16 Perspectives d’avenir de l’Inspection et du Contrôle France - Semaine du 19 Octobre 2009
17. Le devoir de vous protéger D I C MMeerrccii ppoouurr vvoottrree AAtttteennttiioonn France - Semaine du 19 Octobre 2009
October Webinar slides
Photos from Lodi Public LIbrary NJ of successful community partnership programs th...
This was presented at the Mauritius UNESCO Conference 2014 to celebrate the Inden...
The field of behavioral economics is revolutionizing the policy and business world...
Denne præsentation blev holdt 6/11-14 til et Rotary seminar. Indeholder tips og tr...
Présentation de la CNSS et de son Système de Contrôle et d’Inspection de la CNSS du Maroc. France - Semaine du 19 Octobre 2009. Slideshow 3986486 by ...
Read more
... de son Système de Contrôle et d’Inspection ... la CNSS et de son Système de Contrôle et ... C Présentation de la CNSS et de son Système de ...
Read more
... exiger la présentation. ... objet du contrôle et de la liste des ... La « Charte du contrôle ou d’inspection sociale » vous sera ...
Read more
CNSS : Réforme du système de contôle et d’inspection. La CNSS a engagé des réformes dont Mr Ahmidouch, le Directeur Général de la CNSS, a ...
Read more
... la CNSS a mis en place un ... grâce à un système simple et ... lors des missions de contrôle ou d'inspection seront sanctionnés ...
Read more
... les équipes d’inspection et de contrôle ... La direction de la CNSS avoue que ce système de ... de son contrôle. Ce qui évitera la ...
Read more


text:
BARRI KUN BARA OROMOO FI OROMIYAAN MILKAAWAN HAA TAHU
Taammanaa Bitimaa irraa
Yaa ddubbiftoota barruu tanaa, mee hunda keessaniif barri amma itti-seenne kun, bara nagaa fi bara badhaadhinaa haa tahu! Akkuman ani jedhe kana mee WAAQNIS haa jedhu! Barruu tana keessatti barri dabre kun, barri 2016, Oromoo fi Oromiyaa teenyaaf akkam akka ture wajjumaan ilaalla. Yoo waan keessa dabran sonaan hubatanii, xiinxalatan bara dhufu keessa hojiin namaaf salphata. Akkuma bara dabre kana keessa Oromoon daran miidhame, bu’aa daran cimaa tahes gonfatee argama. Mee isaan kun lamaanuu baldhinaan kanaa gaditti ibsumutii, qalbii fi obsa keessan natti hin qusatinaa!
Bara dabre kana keessa Qabsoon Fincila Diddaa Gabrummaa Oromiyaa guutuu irratti itti-fufuun otoo walirraa hin citin, baatiiwwan 12 lakkoofsifate. Gandii fi mandarri, magaalaa fi godinni Oromiyaa tokkollee kan qabsoo kana keessaa qooda hin qabne hin argamu. Akkanuma dhiiraa-dubartii, xiqqaa-guddaa, bartaa-barsiisaa, barattuu-barsiftuu, qotee-bulaa fi daldalaa, hojjataa fi hojjachiisaa mara kan of-keessatti hammate ture, qabsoon seena-qabeesssichi kuni. Uummanni Oromoo guddichi akkanatti manaa-alaa walcinaa tarree galee haqaa fi mirga ofiitiif sochoha jedhee namni yaade, beekaan tilmaame hin turre. Oromoon keenya akka raajiitti olka’ee addunyaan guutuun akka isa raajeffatu taasise. Oggaa Oromoon moggaa Oromiyaa bahaa, Baabbilee irraa iyye, ennasuma Oromoon moggaa Oromiyaa lixaa Beegii irraa isa dhagawuun iyyee iyya dabarsuun gadbaye. Akkanuma ennaa Oromoon gaara Oromiyaa kaabaa Kamisee irraa iyye, bataluma Oromoon daka Oromiyaa kibbaa Mooyalee irraa iyyee iyya dabarsuun bira gore. Akkanuma iyyi dachee Gadaa, Oromiyaa baldhoo irraa ka’ee biyya-lafaa mara bakka Oromitichi tokkollee jiru, Oromtittiin takkallee jirtu dhaqqabe.
Oromoon tokkoomee dachee sochoose kun, meeshaa waraanaa tokko malee, harkaa isaa olkaasee mataa irraan qaxxaamursuun kilaashoo fi taankii warra Wayyaanee dura dhaabate. Kana irratti dhiigni ijoollee Oromoo akka galaana Abbayyaatti dhagalawuun biyyee fi Biyya Oromoo jiise. Lafeen dhalawwan Oromoo akka qoraanitti caccabuun lafa guute. Maarree, kan akkanatti oljechuun hundee gabrummaa Habashaa sochoose dargaggeeyyii fi shamarraan Oromiyaa qofa hin turre. Kan biraa hafee akkoowwan Oromoollee, shimala butatanii gad-bawuun addunyaa raajeffachiisani. Seenaa isaa kan akkaan dhiiraa keessatti Oromoon akkanatti tokkoomee, kan dachee sochoose bardhibbee 16-ffaa keessa ture. Yoommuu sanas, hardhas Oromoon waan filmaanni hamaan “baduu yookaan jiraachuu” jedhamu isa dhaqqabeef, walcinaa hiriire. Ennaa sanis weerara gita-bittee Habashaatu, hardhas hammeenya fi roorroo mootummaa Habashaatu akka inni akkanatti tokkoomuun olka’uu isa taasise.
Hacuuccaa fi roorroon mootummaa Habashaa kan Wayyaanee ofiin jedhuu kun, waggaalee 25 guutuu homaayyuu Oromoo fi Oromiyaa irraa hin dhaabanne. Bara dheeraa kana keessa Oromoon qeyee ofii irraa buqqifamuun, manneen hidhaatti naqamuun, dabrees ajjeefamuu fi biyya ofii irraa ariyamuun ittuma fufee, ittuma kutee itti-hammate. Garuu, kan bara dabree kun safuu dha! Bara dabre kana keessa Oromoon manneen hidhaatti kumaa fi dhabbatamaan naqamuu bira kutee, manneen hidhaa kana keessatti ibiddaan akka gubatee dhumu tahe. Bineessummaa fi hammeenyi akanaa kun, jechuun namoota manneen hidhaatti naqanii ibiddaan fixuun addunyaa kana keessatti tahee kan hin beekni. Ginni-bittee Habashaa kun karaa kanaan rikordii warra Naazituu cabsee argama. Dabrees dhiiga uummata Oromoo kan bara 2016 kana keessa dhangalayee fi lafee Oromoo caccabsame yoo ilaalle, bara tokko keessa erga bara Aannoolee, bara Calanqoo fi bara Gullallee-tii asii kan akkanatti dhangalayee fi caccabsame hin argamu. Raajii dha; Wayyaaneen rikordii Minilik cabsitee jirti jechaa dha!
Gocha mootummaan Wayyaanee bara dabre kana keessa Ayyaana Irreechaa irratti adeemsise: seenaanis, Oromoonis, Waaqnis kan irraanfatee bira kutuu miti. Namoota ilillii fi coqorsa qabatee irreechaaf baye, kan kitila (miliyoona) lamaa ol tahe irraatti gaazii boochisaa itti-roobsuun, boombii itti-darbachuun namoota 700 galafatee, kanneen kumaatama hedduun lakkaawaman madeesse. Kun cufti kan tahe, otoo addunyaa isa daawwachaa jiruuti. San boodas Oromoon kan duraa caala waltahuun itti-kaanan, ji’oota jahaaf seera waraanaa biyya guutuu irratti labse. Amma seera kana dayeeffachuun loltoonni Wayyaanee wanneen isaan uummata Oromoo irratti adeemsisaa jiran, kan barreessufii dubbachuufillee sonaan nama suukaneessu. Dureewwan Wayyaanee namummaa fi safuu ilmoo namaa achi darbachuun addunyaa fi Waaqa duratti qullaa of-dhaabanii argamu. Akkuman kanaan dura lafa kaaye, Wayyaanonni bakka amantii ofii qawwee buuftan kun uummata Oromoo callaa otoo hin taane, uummatota Toopphiyaa mara humna qawweetiin dhiddhiitanii bitaa jiru. Ammoo, tuullaan meeshaa waraanaa faashistoota Xaaliyaanii fi sanyiitti-amantoota Appartaayidii-yyuu boolla qotameef irraa oolchuu hin dandeenye.
Kanaa olitti wanneen mootummaan Wayyaanee bara dabre kana keessa uummataa fi saba keenya irratti adeemise, guutuus tahuu baatu hamma tokko mildhannee jirrra. Mee ammammoo Oromoon dhumaatii fi dukkana kana keessa dabree, wanneen tokko tokko kan inni bu’eeffate haa ilaallu. Uummanni Oromoo dhumaatii fi dhiiga ofiitiin ofii isaa fi Oromiyaa isaa biyya-lafaa guutuu irratti beeksifatee argama. Hardha Oromiyaan teenya akka biyyoota sonaan beekamoo: akka Indiyaa fi Meekiskoo, akka Aljeeriyaa fi Jarmanii faa ramaanii (kaartaa) addunyaa irratti galmeeffamuun iftee muldhatti. Keessumaa erga leencichi Oromoo Fayyisaa Leellisaa, Olompiyaa Riiyoo irraatti raajii Oromoof baasee, Oromoo fi Oromiyaan qalbii fi sammuu uummatoota addunyaa kitila hedduun lakkaawamanii keessatti galmeeffamanii jiru. Guyyaa tokkicha keessatti namoonni biliyoona lamaa ol (miliyoona kuma-lamaa ol) gocha Fayyisaa Leellisaa irraa kan ka’een, waayee Oromoo fi Oromiyaa qalbeeffatani. Ammaan tana gaazexoota, tiibiiwwanii fi raadiyoolee addunyaa irratti daran beekamantu waayee saba keenyaa dabrsaa jira. Eekaa, waaqaa gaditti lafaa olitti hamma bilisummaa fi walabummaa keenya gonfannutti duubatti deebiyuun gonkummaa hin jiru!
Maarree, erga karaa qabsoo keenyaa irraa duubatti deebiyuun hin jirree, tokkummaa fi dhaabbii keenya, kayyoo fi tooftaa keenya, jaarmaa fi dureewwan keenya, hidhannoo fi sabbata keenya akkaan jabeeffachuu qabna! “Qabnaan” kun dirqama dhalootaa fi dirqama seenaa-ti. Furguggee dirqama kanaa jalaa eessattuu gajjedhanii miliquun hin dandayamu. Dhumaatii uummata Oromoo isa gaafa Irreechaa-tii asii jiraa Oromoo dhiisitii, du’aan Oromooyyuu tokkoomee, tokkummaan tarkaanfachuu qaba! Ammaan booda walqocoluu fi walxiqqeessuun “riphxee-loltuuwwan” feesbuuk keessatti adeemaa jiru kun dhaabachuu qaba! Hardhaan booda: arrabnii fi qalamni keenya, shimallii fi eeboon keenya wal irrattii mitii, diina Oromoo fi Oromiyaa irratti xiyyeeffamuu qaba! Dhiiga ijoollee Oromoo akkasitti dhangalye santuu, lafee haayyolee Oromoo akkasitti caccabsame santu akka waltaanee, tookkummaan harqoota gabrummaa Habashaa ofirraa darbannu nu dirqisiisa. Eekaa, akkuma jagnichi keenya Jaarraa Abbaa Gadaa jedhe san: “bilisummaa fi walabummaan Oromiyaa akka du’aatii, waan ooluu miti!”


text:
IFA ORTODOKS TAWAAHIDOO
Maqaa Abbaa, Ilmaafi Afuura Qulqulluu Waaqa tokko ameen!
Damissee Jemaanee
Sooma
sooma jechuun qaamni kan barbaadu hundarraa dhorkamuu yookiin nama kan hawwisiisu hunda dhiisuu jechuudha. Karaa biraatiin nyaata barbaachisu irraa yeroo muraasaaf turuufi yakka adda addaa hojjechuu guutummaa guutuutti dhiisuu jechuu dha. Amantiin bakka jiru hunda soomni ni jira. Raajonni Kakuu Moofaa keessa turan Waaqayyo faana waqtii itti wal argan bishaaniifi midhaan gara afaan isaanii hin seenu ture ( seera bahuu 34:28). Dheekkamsi Waaqayyorraa sababa baayina cubbuuu keenyaaf ajajamu kan deebi’u soomaan yoo kadhatan ture (Yonas 3:5-10)
Kakuu Haaraa keessattis soomni kan namni ofii isaa uume osoo hin taane Gooftaan keenya Iyyesuus Kiristoos fooniin deddeebi’aa yeroo turetti jalqaba hojii hundaa godhee seera uume dha.(Maat 4:2; Luq. 4:2).
Gooftaan keenya Iyyesuus Kiristoos qorumsa gurguddaa warren akka sassatuu, of- tuulummaafi qabeenya jaalachuu kan seexanaan itti dhiyaateef soomaan moo’ee nutis moo’uu akka dandeenyu nu barsiise. Kana qofaas osoo hin taane diina keenya seexana nurratti hidhamee jiru soomaan ofirraa arii’uu akka dandeenyu dubbateera.(Mat 17:21 ,Maar 9:2)
Mana amantaa akka tajaajilaniif duuka bu’oonni Waaqayyoorraa Afuura Qulqulluu kan argatan soomarra osoo jiraniiti.(Hojii Erg. 13:2 ). Kunis kan agarsiisu soomaa fi kadhaan kan adda hin bane ta’uu isaafi yommuu soomnuufi kadhannu Afuurri Qulqulluun kan nutty dhiyaatu ta’uu isaa nu agarsiisa.
Qaamni soomaan gadi qabameefi lapheen kadhaaf qophaa’e Waaqayyoof ajajamuuf kan qophaa’e ta’uufi innis nu ajaja, nutis ni ajajamnaaf.
Luboonniiifi kan lallaba wangeelaaf waamaman hunduu aangoo kan argatan soomaafi kadhaatiini. (hojii ergamootaa 13:3,4:25)
Soomni Waaqayyoon kan ittiin kadhatan hidhaa seexanaa irraa kan ittiin hiikaman waan ta’eef waqtii soomaa kana qanaateedhaaf nyaata nyaatamuufi hojii afuuraaf faallaa kan ta’e hojii fedha foonii kan jajjabeessu dhugaatii alkoolii, nyaata beeladaa (foon, dhadhaa,aannan, buuphaafi kkf) irraa fagaachuu qabna.
Soomni gocha raawwatan yaadachaa cubbuu irraa qulqullaa’uuf kan ofii irraa hiyyeessotaaf kennuun kan soomamu ta’uu hubachuu qabna.
Soomni ofiif qofa osoo hin taane firaafis,firaaf qofa osoo hin taane diinaafis ni soomama.“warra sin arii’ataniif soomaa”( Didisqiliyaa 1:5 jedha).
Dhukkubaan sireerratti hidhamanii warra jiran,baqaan biyya ormaa gidiraan warra jiran yaadachuun waa’ee isaanii kadhachuun nurra jira.
Qulqulluu Yaarediis waan yaraa ilaaluu,dhagahuufi dubbachuu irraa of qusachuu akka qabnu nu barsiisa.
Eebbifamoo Abbaan keenya Naatna’eel Addunyaa kana irraa du’aan booqatani
Eebbifamoo abbaan keenya Abuna Naatna’eel baha Tigrayitti Awuraajja kelate awulaaloo jedhamee waamamuutti Mana kiristaana awudaa Qulqullu Giyoorgisitti Abbaa isaanIi obbo Gabrahiywoot Atsaduu fi haadha isaanii Aadde Walatta kiristoos Bishawu irraa bara 1923tti dhalatani. Aangoo/aankii /daaqoonummaa Eebbifamoo Abbaa keenya Abuuna Yisihaaqi irraa, Lubummaa, qumsinnaa fi monaksuummaa Eebbifamoo qulqulluu Abbaa keenya Abuna Baasiliyoos irraa
fudhataniiru. Itti aansuudhaan Amajji 13/1971 Eebbifamoo qulqulluu Abbaa keenya Abuuna Takla Haymaanootiin Eephis Qoophoosii Biyya Lallaba Tigraay ta’uudhaan Eebbifamoo Abbaa Abuuna Naatna’eel muudamaniiru.
Maqaa Abbaa Kan Ilmaa Kan Afuura Qulquulluu Waaqa Tokko Ameen!
Soomii Nanawwee
Soomii jechuun qaama ofii waan inni barbaadu hunda irraa dhowwuu jechuudha. Ykn waantoota qaamni namaa fedhuu fi kajeelu hunda dhiisu jechuu dha. Kunis, soomiin namni waantoota fooniin fedhuu fi isa kajeelchisu hunda otoo raawwachuu danda’uu yeroo murtaa’eef lagachuun/ dhiisuun qaama ofii dadhabsuuf kan barbaachise dha. Soomani qaama ofii too’achuu dadhabsiisuun olitti jaalala Waaqa keenyaaf qabnuu fi Isaaf bitamuu keenya kan ittiin ibsinuu dha. Kanaaf, soomiin sirna Waaqeeffannaa keessaa isa tokko dha malee qaama ofii dadhabsuun cubbuu irraa ofqusachuuf kan raawwatamu qofa miti. Bakka amantaan jiru hunda soomani ni jira. Soomani amantaa waliin firooma bara baraa ni qaba. Waaqayyoon Addaam, Abbaa keenya isa jalqaba uumeef ajajni jalqaba kenneef sooma ture. Inniis, ilmi namaa uumama hunda keessaa sammuu fi qalbii safuu qabuuu fi yaadu danda’u kan kennameef waan ta’eef of too’achuu fi daangessuu waan qabuuf kan nyaachuu qabuu fi kan nyaachuu hin qabne adda ba’ee safaramee kennameefi kan ture yoo ta’u Beelladoota biroof garuu kan nyaatanii fi kan hin nyaane adda ba’ee hin kennamneef. Uumama 2: 16 – 17. Kun immoo sooma kan uume nama otoo hin taane Waaqayyoo akka ta’e kan hubachiisuu fi mirkaneessuu dha. Ilmi namaa soomuun Waaqayyoof bitamuu akka qabu ajajuun/ barsiisuun isaa soomanni kan namaan uummame otoo hin taane ajaja Waaqayyoon faayidaa namaatiif jecha kennamee dha. Waan kana ta’eef, abbotiin keenya Kakuu Moofaa keessas ta’ee Kakuu Haaraa keessa turan hundi soomaan Waaqa isaanii waliin jiraachaa turaniiru. Raajonni Kakuu Moofaa ennaa Waaqayyoon wal-qunnaman midhaaniif bishaan afaan isaanii hin seenu ture. (Bahu 34:28). Dheekkamsa Waaqayyoo kan baayyina cubbuu ilmaan namaatiin ajajamee ture kan deebii’e ennaa namoonni cubbuu isaanii irraa deebi’anii soomaan kadhatanii dha. Yoon. 3: 5-10
Kakuu Haaraa keessas, soomani seera namtoolchee otoo hin taane Fayyiisaan keenya Iyyasus Kiristoos ofumasaa bara namoomaan (fooniin) biyya lafaa kana irra turetti hojiisaa isa jalqabaa taasisee seera raawwatee dha. Maat. 4: 2, Luq. 4:2 Akkasumas, afuurri seexanaa nama qabatee rakkisaa jiraatu illee soomaan kan dhabamsiifamu ta’uu Fayyisaan keenya dubbateera. Maat. 17:21, Maar. 9:2 Haala kanaan soomii soomaa hidhaa seexanaa harkaa bahuun nuuf kennaa guddaa fi humna keenya dha.
Duuka buutoonni Mana Kiristaanaa tajaajila isaanii hunda dura Afuura Qulqulluu irraa ajaja kan fudhatan soomaa fi kadhannaa irraa otoo jiraanii dha. H.Er. 13:2. Luboonniifi Daaqonoonni wangeela akka lallaban filataman kan muudaman soomaa fi kadhannaan ture. H.Er. 13:3, 4:25. Abbootiin akka Qornelewoos’faa ulfina hin yaadne kan argatan soomaafi kadhannaan Uumaa isaanii kadhataniiti dha. H.Er. 10:4
MAQAA ABBAA KAN ILMAA KAN AFUURA QULQULLUU WAAQAA TOKKO AMIIN!!!
Naxalaa laphee kee miiccadhu!
Falaasamni jireenya namaa baay’ee garagara. Tokko tokkoof jireenyi gatii dhabeessa dha. Tokko tokkoof immoo jireenyi baay’ee meeshaa mi’aawaadha. Inni kaan umurii isaa xumuree kan nama biroo dabalee osoo jiraatee ni gammada. Tokko tokko immoo umurii isaaf kennamte iyyuu xumuruu dadhabee du’a gamaa gamasii waamaa oola. Anaaf garuu jireenyi jiraachuus du’uus miti. kabajamuus, salphachuus, duroomuus, hiyyoomuus miti. Bituus bitamuus miti. Sirumaayyuu uumama dinqisiifachuu dha malee. Sirrii ta’uuf dhiisuu hin beekuu. Kan sammuun koo fudhate dubbachuu nan jaalladha.
Yeroo tokko tokko mana koo taa’uu dhiisee akka saree amala badaa qabduu kanan naanna’uuf jaaladheen miti. Yoon sosochoo’u ykn namoota gidduu yoon ga’u dhimmoota tokko tokkoo hin dhabun turee. Irra caalaa maalummaa jireenyaa kanan beeku namoota waliin yoon dabalamuu fi fedhii namootaa yoon dhaggeeffadhu qofaadha. Kan nama ajaa’ibu daandii jireenyaan hin beekne illee oduu irraan argadha. Kanaan ala garuu namni maaliif akka jiraatuu, anis maaliif akkan jiraadhu hin beeku. Hundumarra immoo dureessota waliin yeroo koo dabarsuu irraa hiyyeessota waliin yoon oolu caalmaattin waa’ee jireenyaa baradha. Sooressoota irraa qarshii, hiyyeessota irraa ammo rakkoon baradha. Mana barumsaa galee beekumsan argadhe gad kan hin taaneen maalummaa namootaa qorachuudhaan uumama nan beeka.


text:
“Xoossaa Qaalai . . . Oottees”
“Xoossaa qaalai paxa de7eesinne oottees.”—IBR. 4:12.
1. Xoossaa Qaalay oottiyoogaa ammanettiyoy aybisee? (Doomettan deˈiya misiliyaa xeella.)
YIHOOWA asay Xoossaa Qaalay ‘paxa deˈiyoogaanne oottiyoogaa’ ammanees. (Ibr. 4:12) Geeshsha Maxaafay nuunikka hara asaykka laamettanaadan oottiyoogaa beˈida. Nu ishatuppenne michotuppe issoti issoti kase kayso, jallissiyaabay amale gididoogeeta woy kandduwan shori baynnaageeta. Harati ha alamiyan keehi ishalo duussaa deˈikkokka, bantta deˈuwan attida harabi deˈiyoogaa qoppiiddi deˈidaageeta. (Era. 2:3-11) Geeshsha Maxaafay kase hidooti baynna deˈuwaa deˈidaageeti haˈˈi ufayssiya deˈuwaa deˈanaadan oottiis. “Geeshsha Maxaafay Asay Laamettanaadan Oottees” giya, Wochiyo Keelan kaalli kaalli kiyiya, hegaa mala asatubaa yootiya qofaappe daruwaa nabbabada ufayttennan aggakka. Asay tumaa ekki simmidikka, ayyaanaaban ubbatoo diccanaadan Geeshsha Maxaafay maaddiyoogaa akeekadasa.
2. Koyro xeetu layttan Xoossa Qaalay asaa waati maaddidee?
2 Ha wodiyan daro asay Xoossaa Qaalaa xannaˈidi keehi laamettidoogan nuuni garamettana koshshii? Koshshenna! Koyro xeetu layttan deˈida, saluwaa biyo hidootay deˈiyo nu ishanttinne michontti hegaadan laamettidosona. (1 Qoronttoosa 6:9-11 nabbaba.) Kiitettida PHawuloosi Xoossaa Kawotettaa laattenna asatubaa yooti simmidi, ‘Intteppekka issi issi asay kase hegeetu mala’ yaagiis. SHin eti Xoossaa Qaalaanne geeshsha ayyaanaa maaduwan laamettidosona. Issoti issoti tumaa ekki simmidikka, suurissana koshshiyo moorobaa oottidosona. Koyro xeetu layttan gubaaˈiyaappe bohettida, ayyaanan tiyettida issi Kiristtaaniyaabaa Geeshsha Maxaafay yootees; shin i guyyeppe simmidi gubaaˈiyaa yara gidiis. (1 Qor. 5:1-5; 2 Qor. 2:5-8) Nu ishatanne michota gakkida metuwaanne eti Xoossaa Qaalay maaddin hegaa xoonidoogaa xannaˈiyoogee nuna minttettennee?
3. Ha huuphe yohuwan nuuni ay xannaˈanee?
3 Xoossaa Qaalay keehi maaddiyo gishshawunne Xoossay a nuussi immido gishshawu, an loytti goˈettanawu koyoos. (2 Xim. 2:15) Hegaa gishshawu, nuuni Xoossaa Qaalaa (1) nu deˈuwan, (2) haggaazuwaaninne (3) gubaaˈiyan tamaarissiyo wode waati loytti goˈettanaakko ha huuphe yohuwan xannaˈana. Hagee nuna maaddiyaabaa tamaarissiya, saluwan deˈiya nuna siiqiya Aawaa nuuni siiqanaadaaninne galatanaadan maaddana.—Isi. 48:17.
NU DEˈUWAN
4. (a) Xoossaa Qaalay nuna maaddana mala waatana koshshii? (b) Geeshsha Maxaafaa nabbabanawu wodiyaa waatada demmay?
4 Xoossaa Qaalay nuna maaddanaadan koyikko, nuuni aggennan, danddayettikko galla galla a nabbabana koshshees. (Yaas. 1:8) Nuuppe daroti oosuwawu bichaaroos. Gidikkokka, nuuni aggennan Geeshsha Maxaafaa nabbabiyoogaa aybikka, haray atto, kiyana bessiyo nuussi deˈiya hara aawatettaykka diggana koshshenna. (Efisoona 5:15, 16 nabbaba.) Yihoowa Markkatuppe daroti galla galla Geeshsha Maxaafaa nabbabanawu wodiyaa bazzoosona; eti guuran, gallassan woy omarssan nabbaboosona. Etassi, “Taani ne higgiyaa aiba siiqiyaanaa! Gallassaa kumettaa taani qoppiyoogee a” yaagida mazamuraawiyaagaadan siyettees.—Maz. 119:97.
5, 6. (a) Wotti dentti qoppiyoogee koshshiyoy aybissee? (b) Nuuni waati loytti wotti dentti qoppana danddayiyoo? (c) Xoossaa Qaalaa nabbabiyoogaaninne hegaa wotta denttada qoppiyoogan waana goˈettadii?
5 Nuuni Geeshsha Maxaafaa nabbabiyoogaa xalla gidennan, nabbabidobaa wotti denttidi qoppana koshshees. (Maz. 1:1-3) Ubba wode maaddiya he zoriyaappe nuuni goˈettana danddayiyoy hegaadan oottiyoogaa xallaana. Nuuni Geeshsha Maxaafaa nabbabiyoy attamettidaagaappe gidin woy elektiroonike miishshaappe gidin, Xoossaa Qaalay nuna laammanaadaaninne denttettanaadan koyoos.
6 Nuuni waati loytti wotti dentti qoppana danddayiyoo? Daroti Geeshsha Maxaafaappe amarida qofaa nabbabi simmidi takki giyoogeenne kaallidi deˈiyaagaa mala oyshaa oychiyoogee maaddiyoogaa akeekidosona: ‘Hagee Yihoowabaa ay qonccissii? Xoossaa Qaalay ha sohuwan yootiyoobaa taani hanno gakkanawu ta deˈuwan waata oosuwan peeshshidanaa? Taani kaseegaappe loyttana danddayiyoobay aybee?’ Nuuni Xoossaa Qaalaa wotti denttidi qoppiyoogeenne nabbabidobaa xeelliyaagan woossiyoogee, hegaa oosuwan peeshshanawu denttettees. Xoossaa Qaalay oottiyoogaakka nu deˈuwan beˈoos.—2 Qor. 10:4, 5.
HAGGAAZUWAN
7. Haggaazuwan Xoossaa Qaalaa waati loytti goˈettana danddayiyoo?
7 Haggaazuwan Xoossaa Qaalaa loytti goˈettanawu nuna aybi maaddana danddayii? Nuuni sabbakiyo wodenne tamaarissiyo wode a ubbatoo goˈettiyoogee maaddees. Issi ishay he yohuwaa hagaadan yootiis: “Neeni sooppe soo baada Yihoowaara sabbakikko, haasayiyay ne xalleeyye woy Yihooway haasayanaadan oottay?” I hagaadan gaanawu koyiis: Nuuni haggaazuwan Xoossaa Qaalaappe nabbabiyo wode, keettaawaayyo Yihooway haasayanaadan oottoos. Loytti doorido xiqisee nuuni haasayana danddayiyo aybippenne aadhees. (1 Tas. 2:13) Nena hagaadan oycha: ‘Taani mishiraachuwaa yootiyo asawu Xoossaa Qaalaappe nabbabanawu danddayettida keenaa maliyaanaa?’
8. Nuuni sabbakiyo wode xiqisiyaa nabbabiyoogaa xallay gidennay aybissee?
8 Nuuni haasayissiyo urawu Geeshsha Maxaafaappe nabbabiyoogaa xallay gidenna. Aybissi? Daroti Geeshsha Maxaafay yootiyoobaa darin akeekenna woy mule erenna gishshataassa. Koyro xeetu layttankka ha wodiyankka hanotay hegaa mala. (Roo. 10:2) Hegaa gishshawu, nuuni issi xiqisiyaa nabbabido gishshawu issi uri qofaa akeekees giidi qoppana koshshenna. Nuuni nabbabido xiqisiyaappe koyettiya qaalaa woy qofaa zaaretti nabbabidi, hegee woygiyaakko qonccissana koshshees. Yaatiyoogee, Xoossaa Qaalay yootiyoobay nu haasayissiyo uraa qofaanne wozanaa denttettanaadan maaddees.—Luqaasa 24:32 nabbaba.
9. Nuuni xiqisiyaa nabbabanaappe kasetidi haasayiyoobay asay Geeshsha Maxaafaa bonchanaadan waati maaddii? Leemisuwaa yoota.
9 Nuuni xiqisiyaa nabbabanaappe kasetidi haasayiyoobaykka asay Geeshsha Maxaafaa bonchanaadan oottana danddayees. Leemisuwawu, “Ane hagaa xeelliyaagan Medhidaagee giyoobaa beˈoos” gaana danddayoos. Kiristtaane gidenna uraa haasayissiyo wode, “Geeshsha Maxaafay yootiyooba akeeka” gaana danddayoos. Woy haymaanootiyaabaa koyenna urawu sabbakiyo wode, “Ha beni leemisuwaa siya eray?” giidi oychana danddayoos. Ubba asay diccido hanotaynne eta ammanoy dumma dumma gidiyoogaa hassayikko, nuuni koyro haasayiyoobay eta ufayssiyaagaa gidanaadan nuussi danddayettida ubbabaa oottana.—1 Qor. 9:22, 23.
10. (a) Issi ishay oottidobaa yoota. (b) Haggaazuwan Xoossaa Qaalay nena waati maaddidee?
10 Haggaazuwan Xoossaa Qaalaa goˈettiyoogee mishiraachuwaa siyiya asaa keehi maaddana danddayoogaa daroti akeekidosona. Issi leemisuwaa beˈa. Issi ishay daro layttawu nu maxeeteta nabbabida cima bitaniyaa zaaretti oychiis. Ishay mati kiyida Wochiyo Keelaa coo immiyoogaappe he maxeetiyan deˈiya issi xiqisiyaa nabbabanawu koyiis. I 2 Qoronttoosa 1:3, 4 nabbabiis. He xiqisee, ‘Maarotettaa Aawaynne minttetto ubbaa Xoossay nu waaye ubban nuna minttettees’ yaagees. Bitanee he qofan keehi garamettido gishshawu, ishay he xiqisiyaa zaarettidi nabbabanaadan oychiis. Bitanee baassinne ba keettaayeessi minttettoy keehi koshshidoogaa yootiis; qassi Geeshsha Maxaafaabaa gujjidi eranawu koyiis. Xoossaa Qaalay nuna haggaazuwan keehi maaddees!—Oos. 19:20.
SHIIQUWAN TAMAARISSIYO WODE
11. SHiiquwan tamaarissiya ishanttussi ayba aawatettay deˈii?
11 Nuuni ubbay gubaaˈe shiiqotanne gita shiiqota shiiqiyoogaa dosoos. Nuuni shiiqiyo waanna gaasoy Yihoowayyo goynnanaassa. Qassi nuuni tamaariyooban keehi goˈettoos. Hegaa gishshawu, shiiquwan tamaarissiyaageetussi gita maataynne wolqqaama aawatettay deˈees. (Yaaq. 3:1) Eti tamaarissiyoobay Xoossaa Qaalan deˈiyaaba gidiyoogaa eti ubbatoo akeekana bessees. Neeyyo hegaa mala aawatettay deˈikko, shiiqida asaa Geeshsha Maxaafay maaddanaadan an waata goˈettana danddayay?
12. SHiiquwan tamaarissiya uray i tamaarissiyoobay Geeshsha Maxaafaappe gidiyoogaa waati akeekana danddayii?
12 Neeni tamaarissiyoobay Geeshsha Maxaafaappe gidiyoogaa akeeka. (Yoh. 7:16) Hegee woygiyoogee? Neeni yootiyo, deˈuwan hanidabay, leemisoy woy ne haasayiyo hanotaykka, Geeshsha Maxaafaappe nabbabido xiqisiyaa qofaa genttennaadan woy asay harabaa qoppanaadan oottenna mala naagetta. Qassi, daro xiqisiyaa nabbabiyoogaa xallay Geeshsha Maxaafaappe tamaarissiyoogaa gidennaagaa hassaya. Neeni keehi daro xiqisiyaa nabbabido gishshawu asay hegaa hassayenna. Hegaa gishshawu, waannatiya xiqiseta akeekan doora, loytta nabbaba, qonccissa, leemisuwan yoota, qassi waati oosuwan peeshshanaakko qonccissa. (Nah. 8:8) Ne haasayawu giigida xuufee deˈikko, he xuufiyaanne hegan deˈiya xiqisiyaa loytta giigetta. He xuufiyan odettidabaynne hegan deˈiya xiqisee waani gayttiyaakko akeekanawu mala. Yaatada, he xuufiyan deˈiya qofaa qonccissanawu doorettida xiqiseta goˈetta. (Tiˈokiraase Haggaazo Timirtte Keettaa Loohissuwan Goˈetta giyo maxaafan xinaate 21-23n maaddiya zoriyaa demmana danddayaasa.) Qassi ubbaappe aaruwan, Yihooway Geeshsha Maxaafan deˈiya ba alˈˈo qofaa neeni yootanaadan maaddana mala woossa.—Izira 7:10; Leemiso 3:13, 14 nabbaba.
13. (a) Issi michiyaa gubaaˈe shiiquwan xiqisee qonccido hanotan waana goˈettadee? (b) Nu shiiquwan xiqisee qonccido hanotan neeni goˈettadii?
13 Awusttiraaliyan deˈiya michiyaa issi xiqisee gubaaˈe shiiquwan qonccido hanotan keehi goˈettaasu. A iita hanotan diccidaba gidikkokka, Geeshsha Maxaafaabaa erada ba huuphiyaa Yihoowayyo geppada xammaqettaasu. Gidikkokka, Yihooway o siiqiyoogaa ammananawu metootaasu. SHin takkada, Xoossay o siiqiyoogaa ammanaasu. A hegaadan ammananaadan aybi maaddidee? Nu shiiqotuppe issuwan qonccida xiqisee hara xiqisetuura waani gayttiyaakko a wotta denttada qoppidoogee o hegawu maaddiis. * Neenikka hegaadan, gubaaˈe shiiquwaaninne gita shiiquwan Xoossaa Qaalay qonccido hanotan maadettadii?—Nah. 8:12.
14. Yihoowa Qaalaa nashshiyoogaa waati bessana danddayiyoo?
14 Yihooway ba Qaalaa Geeshsha Maxaafaa immido gishshawu, nuuni galatana bessennee? I ba Qaalaa asawu immiyoogaa xalla gidennan, hegee merinawu deˈanaagaa yootido ba qaalaakka poliis. (1 PHe. 1:24, 25) Nuuni Xoossaa Qaalaa aggennan nabbabana, hegaa oosuwan peeshshananne harata maaddanawukka goˈettana bessees. Yaatiyoogan, Xoossay immido ha alˈˈobaa xalla gidennan, a xaafissidaagaa, Xoossaa Yihoowa siiqiyoogaanne nashshiyoogaa bessoos.
^ MENT. 13 ‘ Laamettanaadan Oottidabaa’ giya saaxiniyaa xeella.


text:
Taammanaa Bitimaa irraa
Kutaa Duraa (04. 10. 15)
DURADUBBII
Dubbiftoota barruu tanaa jaalatamoo fi kabajamoo, kunoo harra irraa kaaseen mataduree kanaa olitti kaayame jalatti waa isiniif dhiyeessaa, mee na hoofkalchaa! Kanas hamma naaf dandayametti guutuu taasisuunan guutee, irra bash-bash gochuun isiniif dhiyeessa. Garuu, yaa Oromoo koo akkana gochuuf laalleewwan (infoormeshina) guutuu qabaachuutu nama irra jira. Haala uummanni keenya Oromoon keessa jiruu fi dukkana wallaalummaa koloneeffattoonni Habashaa nu aguuggachiisan irraa kan ka’een, laalleewwan barbaadaman guutumatti argachuun rakkisaa dha. Haatahu malee, hammuma jiru irraa ka’anii waliif ibsuutu irra bu’aa qaba. Guutuu eeggachuuf, guutumatti harka maratanii taa’uun kana nama baasuu miti.
Ani oggaan waraqaa tana kurfeessuuf saganteeffaddhe, wanneen kanatti aananii tarreeffaman mara isiniif dhiyeessuufan ture. Kunis: a) maqaa magaalaa tokko akka Afaan Oromootiin barreeffamuu fi akka Afaan Ingiliziitiin barreeffamutti b) bakka magaalaan sun itti-argamu c) bara magaalaan sun itti-bu’ureeffame d) lakkoofsa jiraattota magaalaa sanii fi e) fakkoolee addaddaa kanneen magaaalaa san agarsiisanii. Ammoo, qabxiiwwan kanneen keessaa kan magaalaawwan daran hedduu argachuu hin dandeenye. Tahus kun bara Waaqni jedhe guutamaatii, kunoo kanan harkaa qabu isiniif dhiyeeseen jiraa mee na eebbisaa dhamdhamaddhaa! Toleekaa, akkuma na eebbiftan WAAQNI guddichi waan hundumaa harkaa qabuu fi dandayu sun isin haa eebbisu! Silaa akkan xiyyeeffaddheetti magaalaawwan kun qubee “A” irraa hamma qubee “Z“-tti tartiibaan dhiyeeffamuuyyu. Haatahu malee, laalleewwan magaalaawwan hundumaa ammaaf waanan harkaa hin qabneefan akkuman argaddhetti, hammuman argaddheen jalqaba.
Ani waayeen xindachee (joogiraafii) kun akka isin hin nuffisiifneefan beekatuma waayee: Afaan, barreessumsa (ogubarruu), seenaa fi aadaa Oromoo garii itti-dabaluun isiniif dhiyeessa. Maali, kana argattaniitii-ree? Dabaleesoo, kutaa isa xumuraa keessatti tartiibni magaalaawwanii, fakkoolee fi lakkoofsi jiraattotaa faa kennamaa hangasitti mee obsa Oromoo san natti hin qusatinaa! Laalleewwan qabdan yoo karaadhuma imeela kiyyaa naaf ergitan harka-baneetan simmaddha!
SEENSA
Jechi “mandara” jedhamu kun jechoota Oromoo isa “mana“-a fi “daramuu” (man + dara = mandara) jedhamu irraa kan baafame. “Manneen walitti daramanii” jechuun “walitti raramanii” jiran jechaa dha. Mandara jechuuf “magaalattii” jechuunis ni dandayama. Maaltu dhabame, afaan keenya Afaan Oromoo, afaan nadhii dammaa kun sonaan dureessawoo! Amma mallin ani itti-dhiyeessu godina Oromiyaa tokko fudhachuun mandaroota fi magaalaawwan godina san keessatti argaman cufa tarreessuu dha. Kanas akka barumsaaf Dhaloota Qubee kiyyatti toluufan magaalmataa godina sanii irraa, karaa konkolaataa isaa hedduu guddaa tahe qabachuun kanneen karaa san irratti argaman hunda tarreessa. Fakkeenyaaf: Assallaa irraa ka’uun: Saaguree, Boqojjii, Asaasa, Dodoola, Adaabba faa. Isaan karaa guddicha san irratti hin argamnes achumaan dhiyeeffamu.
Ammaaf mee Shaggar shaggaa keenya, Finfinnee finna keenya irraa ka’uunan gara Ambootti qajeela. Yaa Oromoo kiyya, Amboon yoon jalqabe isin marti Amboof harka-rukuttu jedheen yaada. Ambo keessanitti kanatu guddatee-ree? Ani dur Ambo Shaggar keenya irraa wantee (kiilomeetira) 125 fagaachuu isaan beeka. Ani karaa asfaaltii warri Habashaa wagaalee 70 keessatti ijaaruu dhaddhabee, warri Xaaliyaanii waggaa shan keessatti ijaare tokko tokkoonan beeka. Biyya Torban Kuttaayee kana balaa-muka isaallee nan beeka. Garuu, amma warri Wayyaanee “keenya” Ambo gara Shaggaritti waan siiqisaniif kiiloomeetira 105 tahee jira jechaan dhagaye. Wayyaaneen Ambo mararfatteetii mitii, silaa Amboo fi ishiin ibiddaa fi citaa dhaa, amma waan biraa dhiifnee qalbiin karaa keenya qabannee gara Ambootti haa xuruurru!
QAAMADUBBII
Egaa mee amma walqabannee, konkolaatadhaan yookaan farda Oromoo isa “farda Jiddaa” jedhamuun Shaggar irraa kaanee gara Ambootti haa qajeellu! Ambo keessan kun jagna qofa otoo hin taane, arjaa dhasiwoo “ni beelofna, ni dheebonna” jetteenii waa tokkollee hin yaadayinaa!
Buraayyuu (1) – magaalaan kun dur oggaan ani ijoollee daangaa Finfinnee irratti argama ture. Amma Finfinnee-dhaan liqimfameeti jira. Gosni Buraayyuu fi naannoo isaa keessa ture Kurnan Gullallee-ti. Dur qeyeen goota Oromoo Gullallee, kan Tufaa Munaa naannoo kanatti argamaayyu. Amma Buraayyuu irraa kaatanii Gafarsa Tufaa Munaa bira kuttanii wantee 30 irratti magaalattii Koloboo (2) – tan warri qawween biyya keenya qabate kiristinnaa kaasuun, “Mannaagashaa” jedheenii seentu. Kuunnoo, gaarri guddichi garaa waaqaatti (samiitti) ijaajjee karaa harka bitaatiin isintti muldhatu sun “Hococa” jedhama. Tulluun dheeraan qaramee ol-dheeratu sun immoo “Tulluu Koloboo“-ti. Yommuu Koloboo irraa baatan gaarri dheeraan karaa lixaatiin isinitti muldhatu sun “Gooroo Dandii” jedhama. Kun isinitti dhiyoo wayii hin seyinaa, bakka amma jirtan kana irraa kiilomeetira 100 fagaatee, naannoo Afran Walisoo keessatti kan argamu. Goodaan gooroo dheeraa kanaa fi bakka jirtaan jidduu jiruu kun, “Goodaa Bachoo” biyya xaafii fi biyya jagnootaa-ti. Amma kunoo “Marfata” keessa marfattanii gara magaalaa Hoolotaatti deemaa jirtu. Bakka kanatti leenci Oromoo Kabbadaa Buzunash, marfateetoo Xaaliyaanii Biyya Gadaa qabatte san kan kashakkashaa ture. Walaloo uummata Oromoo kan bara sanii yoon amma tokkoo isaa qofa harka isin buuse, na eebbisuun keessan hin oolu!
Kabbadaa BuzunashiiYaa Kabbuu BuzunashiiXaaliyaan Shaggar lixxeeBuupphaa fi indaanqoo fixxeeKoo qabi qixxumashii!Kabbadaa BuzunashiiGoorootti dachaase hundumashii!
Kunoo, gooroon sun bakka amma keessa deemaa jirtani. Silaa Meettaa, Meettaa keessaa Meettaa Hoolotaa keessa akka deemaa jirtani beektuu laata? Ee, Meettaa biyya qeerransootaa, biyya Ordofaa Cangaree, biyya Cangaree Sookilee! Kunoo, wantee 45 irratti magaalaa Hoolotaa (3) – seentanii jirtu. Biyyi, biyya hoolotaa-tii egaa foon hoolaa kashakkasaa! Daadhiis irratti basshabbashaa! Karaan inni as irraa ka’ee gara kaabaatti, gara fuula Salaaleetti qajeelu karaa isa magaalaa simintoo, magaaalaa Mogor (4) – nama geessu. Naannoo Meettaa Hoolotaa irraayyi gara naannooMeettaa Roobii-tti ceetu jechaa dha. Maarree Meettaa biyya jagna durii, biyya Birraatuu Goolee! Waraana Adowaa isa warri Amaaraa ittiin-dhaadatan sana irratti kanneen Xaaliyaanii haleelaa turan jagnoota Oromoo: Gabayyoo Gurmuu, mootii Oromoo Walloo abbaa Iyyaasuu, jechuun Mahaammad Alii, Baalcha Abbaa Nafsoo fi Birraatuu Goolee fayi. Haatahu malee, Mogor gaafa biraa dhaqxuu amma bakkuma kaataniif gara Ambootti xuruuraa!
Amma kiilomeetira 55 irratti magaalaa dur masaraan Cangaree Sookilee ture irratti tan ijaaramte, magaalaa Ejeree (5) – seentu. Ejereen teenya tunis akkuma Caalaa fi Fayyisaa, akkuma Lalisee fi Kumee faa nafxanyoota Amaaratiin kiristinaa kaafamtee: “Addis Alam” jedhamte. Magaalaan Hoolotaas mee maqaa kiristinnaa “Gannat” kan jedhamu qaba ture.
“Ejeree waraabbattee, Ejeree warrabbatte Kuulinii
Guyyaa wajjin oolanii, halkan qobaa buluudha xuurinii!“
Jedhe mitiree, jaalatamaan keenya Muktaar yoo sirbu! Mee amma otoon kana keessaa hin bayinan seenaa Oromoota faarfamoo keessaa waa isinitti qicee, kutaa isa kana asuma irratti dhaaba. Ni beektu mitii, ginni-bittee Amaaraa of-tulummaa fi of-guurummaa-dhaan akka geeba addunyaa argate. Bara warri Mosolonii biyya keenya weeraran, mootiin isaaniis, raasonni isaaniis raroo isaanii haratanii gara Biyya Ingilizii fi Biyya Falastiinaa kan ennaa san kolonii Biritaaniyaa Guddoo tureetti baqatani. Biyya ofis, impaayerittii ofiis qarriffoo diinaa keessatti dhiisuun baqatani. Jagnoonni Oromoo garuu, kanneen akka Garasuu Dhukii, Baqqalaa Wayyaa, Jimaa Sambatee, Abbabaa Aaragaay, Mokonniin Wasanuu, Hayila-Maaram Maammoo, Oliiqaa Dingil, Badhaatuu Magarsaa, Leelloo Keelloo faa biyya ofii irraa hin baqannee bosona Oromiyaa manneen ofii taasifatanii warra Mosolonii ofirraa hariyani. Warri baqachuu irra hafee, bantiiwwan baandotaa tures nafxanyootuma; Raas Hayiluu fi Raas maaloo maaloo faayi. Silaa gurraan isaanii fi of-tuulummaan isaanii daangaa hin qabu, “farda yaabbidhaan” jechuun gugsii-dhaan “nutu caala” jechuun Xaaliyaanota wajjin qotee (jirraa) qabatani. Booda Xaaliyaanii irraa nama kanaan caalu, Habashoota irraas nama caalu finna jedhame. Kan ittiin darbatanii wal-waraanan ofaadhaan (uleedhaan) otoo hin taane eeboo-dhaan akkatahus waliif galame.
Isaan nama sonaan gugsiin beekamu biyya ofii Gondor, Manjee fi Goojjam keessaa dhabnaan: “silaa fardaan Gaallaa namni hin dandayuu; silaa Gaallaan gugsii malee wanni inni beeku hin jiruu“, Biyya Oromoo irraa barbaaduu jalqabani. Garuu, Biyya Oromoo keessaa warri kanaan beekaman baay’ee dhaa, eenyu filanii eenyu dhiisuutu rakkisaa ture. Otoo Xaaliyaaniin hin dhufin namoota Oromoo kanneen akka malee gugsiin beekaman keessaa, namoonni lama hunda caalu jedhamaayyu: Macca keessaa Garasuu Dhukii fi Tuulama keessaa Ordofaa Cangaree! Booda warri Amaaraa kun Oromoota waamanii “nama beekamu nuu fidaa” jennaan, silaa waayeen Garusuu Dhukii inni waan bosona jiruuf hin tuqamu: “maal Ordofaa Cangaree jiraa mitii?” jechuun isa Meettaa Hoolataa dhaquun itti-himani. Inni kanatu isa dhibee-ree gammachuun fudhate. Ammoo, eeboon waraanamanii du’uun waan jiruuf, inni dhaamsa du’aa katabsiifatee morkii saniif dhiyaate. Ixaan baafamee, nama dura hari’amu jennaan “Ordoofaatti” baye. Faranjichi dursee Oromticha ajjeesuuf carraa qaba jechaa dha. Haatahu malee, ennaa Xaaliyaaanichi Oromticha keenya hariyee eebboo isaa humna guddaan gadi itti-dhiisu, Orodafaan kooraa irraa hin jiruu, inni waan garaa fardaa jalatti milqeef eeboon sun kooraa fardaatti dirame.
Booda leenci sanyii leencaa “beenu naa gali!“, jechuun Xaaliyaanicha hariye. Ordofaa Cangaree bira gayee: “ih si galaafaddhe!” jechuun eeboo darbachuuf sirriitti aggaamee, ammoo otoo hin darbatin dhiise. Miliquu san Xaaliyaanonnis xiqqooshii ni beekuu, Xaaliyaanichi milqee booda kooraatti deebiye. Yoona jagnichi keessan humna qabu hundaan Faranjicha kooraatti hoddhe. Achumatti du’e. Silaa Habashoonni yoo Abbabaa Biqilaa moyes, yoo Faaxumaa Roobaa mootes isaantu moyee, amma nutu moye jechuun jirraa sanaan caalani. Gaafasuma egaa Oromoo maaltuu walaloon dandayaa mitii:
Ordofaa Cangaree
Diimaa akka barbaree
Xaaliyaanii qabeeGanyaatti danqaree!“
Jedhamee walaleeffame!
Itti-fufa —!
============== // ==============


text:
Average Rating: 0
Total Votes: 0
pudhu mappillaikku nalla yogamadaa babbabbaa babbabbari babbabbaa babbabbari ... babbabbaa babbabbari babbari pudhu mappillaikku nalla yogamadaa andha manamagaldhaan vandha naeramadaa ponnu oaviyam poal iruppaa iruppaa kuliroadaiyaip poal nadappaa nadappaa kalagalappaa ava sirippaa karavadippaa (pudhu) singum puli kooda joadi onnu thaeda thannandhaniyaga naanum ingu vaada vandhaalandhath thoagaidhaan thandhaaloru aasaidhaan rababbabba rabbabba ribibbibi ribbibbi kalyaanamdhaan maasi maasam naadhaswaram maelathaalam vandhaachchunga kaalam naeram oorgoalamaayp kaalam naeram maalai soodida maapillaiyaagida enakkoar thonadhaan kedachchaachchu enna nenachchaa parithavichchaa thudithudichchaa (pudhu) chinna vizhi meenu sollum mozhi thaenu kanni oru maanu kaiyanaikka naanu kullamani neeyaada konjum kill on kooda ennaalum naan saan pillaidhaan aanaalum oar aan pillaidhaan ennoadu pooththaen mullaidhaan ullaasamaay aadaththaan kaadhal goapuram aendhum oaviyam avaldhaan unakkenap pirandhaalae onna nenachchaa parithavichchaa thudithudichchaa (pudhu)Tweet


text:
Gara Yihowaatti Deebiʼi
Yihowaan hoolota isaa badan ni barbaada, gara isaatti akka deebitus si afeera.
Xalayaa Qaama Ol Aanaa Irraa Ergame
Xalayaan Qaama Ol Aanaa kun tajaajiltoota Waaqayyoo warra golicha keessaa badan akka deebiʼaniif barreeffame dha.
KUTAA 1
“Ani Isa Bade Nan Barbaada”
Waaqayyo hoolaan bade tokko akka hin deebinetti ilaalaa?
KUTAA 2
Yaaddoo—‘Karaa Hundumaan Gad Dhiibamna’
Wanta kanaan dura hojjechaa turte hojjechuu waan dadhabdeef akka abdii kutatte yoo sitti dhagaʼame, karaan salphaan humna isaa irraa fayyadamuu dha.
KUTAA 3
Miirri Keenya Miidhamuu ‘Komachuuf’ Sababii Yommuu Qabaannu
Seerri buʼuuraa Kitaaba Qulqulluu sadii miidhaa obboleessi tokko si irraan gaʼe moʼuuf si gargaaruu dandaʼa.
KUTAA 4
Of Ceephaʼuu—‘Cubbuu Koo Irraa Ana Qulleessi’
Boqonnaa qalbii qulqulluu qabaachuun argamsiisu akkamitti argachuu dandeessa?
KUTAA 5
‘Gara Tiksee Fi Ilaaltuu Ol aanaa Lubbuu Keetti Deebiʼi’
Gara Yihowaatti deebiʼuu yoon barbaade maali irraan jalqaba? Gumiin akkamitti na simata?
Xumura
Yeroo gammachiisaa saba Yihowaa wajjin dabarsite yaaddee beektaa?


text:
Hubachiisa Seeraa
Mirga Abbummaa
© 2014 Watch Tower Bible and Tract Society of Pennsylvania, Inc. Mirgi abbummaa seeraan eegamaa dha.
Weeb saayitiin kun kan qophaa’uu fi kan sirreeffamu Watchtower Bible and Tract Society of New York, Inc (“Watchtower”) dhaani. Ibsi gara biraan yoo kenname malee, barreeffamni hundii fi odeeffannoo gara biraan Weeb saayitii kana irratti argamu qabeenya Watchtower Bible and Tract Society of New York, Inc. ti.
Mallattoo Daldalaa
Adoobbeen, mallattoon Adoobbee, Akiroobaatii fi za Akiroobaat jedhaman, mallattoon daldalaa Adoobbee Siistam Inkorporeetid jedhamu ittiin beekamu dha. iTunes akkasumas iPod mallattoo daldalaa Apple Inc ittiin beekamudha. Mallattoowwan kunii fi mallattoowwan galmeeffaman hundi qabeenya warra kaaniiti.
Walii Galtee Fi Heyyama Itti Fayyadama Weebsaayitii Kanaa
Walii galteen kun akkaataa ati weebsaayitii kanatti itti fayyadamtu kan murteessu dha. Weebsaayitii kanatti fayyadamuun kee Walii Galtee kana guutummaatti fudhachuu kee argisiisa. Guutummaa Walii Galtee kanaa ykn muraasa isaa irratti walii hin galtu taanaan, weebsaayitii kanatti fayyadamuu hin qabdu.
Weebsaayitii kana karaa seera qabeessa taʼeen itti fayyadamuu kan dandeessu akkamitti? Fakkiiwwan seera qabeessa taʼan, barreeffamoota bifa elektiroonikiitiin qophaaʼan, muuziqaa, suuraa, barreeffamaa fi viidiyoowwan (“Qabiyyee”) dhimma dhuunfaatiif garagalfachuun ni dandaʼama. Dhimma daldalaafis taʼe wantoota dhorkaa taʼanii fi armaan gaditti ykn walii galtee kana keessatti argamaniif itti fayyadamuun hin dandaʼamu:
Qabiyyee weebsaayitii kanaa Intarneetii irratti baasuu (weebsaayitii kam irratti iyyuu, weebsaayitiiwwan faayila erguuf gargaaran ykn weebsaayitii hawaasaa);
Qabiyyee weebsaayitii kanaa sooftiweerii kamiin iyyuu qopheessuu ykn bifa sooftiweerii kan biraatiin qopheessuu;
Sooftiweerii weebsaayitiin kun irratti hundaaʼe, ittiin wal qunname ykn wajjin hariiroo qabu (kan sochoʼuu hin dandeenyes (static) taʼe sochoʼuu dandaʼu (dynamic)) raabsuu dabalatee irra deebiʼanii qopheessuu, baayʼisuu, kooppii gochuu ykn wanta weebsaayitii kana irra jiru dhimma daldalaaf ykn qarshii argachuuf (buʼaa illee kan hin arganne yoo taʼe), itti fayyadamuun hin dandaʼamu;
Koodii buʼuuraa (source code) weebsaayitii kanaa, wantoota weebsaayitii kana irratti argaman, malawwan siistamii ykn wantoota odeeffannoo walitti qabuuf gargaaranii fi aawutoomaatikii taʼan (odeeffannoo baasuu, odeeffannoo kan biraa itti dabaluuf ykn iddoo kan biraatti geessuuf jecha barbaaduu (data extraction), odeeffannoo tokko keessa wantoota jiran baasuuf meeshaalee aawutoomaatikii taʼanitti fayyadamuu (data harvesting) weebsaayiticha irrattis taʼe weebsaayitichaa wajjin wantoota wal qabatan irratti kalaquunis taʼe raabsuudhaaf weebsaayitii kanatti fayyadamuu;
Weebsaayitichas taʼe tajaajila isaa karaa ifatti taaʼeen itti fayyadamuu dhiisuudhaan mala adda addaatti fayyadamuu fi weebsaayitichi sirriitti akka hin hojjenne haala godhuun itti fayyadamuuf yaaluu;
Weebsaayitii kana karaa weebsaayiticha ykn akkaataa itti hojjettu ykn itti fayyadama isaa karaa hubuun ykn hubuu dandaʼuun itti fayyadamuu; yookiin karaa dhorkaa, seeraan ala, soba ykn miidhaa geessisuu dandaʼuun, ykn kaayyoo ykn sochii dhorkaa, seeraan ala, soba ykn miidhaa geessisuu dandaʼuu wajjin wal qabateef itti fayyadamuu;
Weebsaayitii kana kaayyoo daldalaa wajjin wal qabate kamiif iyyuu itti fayyadamuu.
Walii Galtee Diiguu
Walii Galtee kana jalatti mirga Watchtower qabuu wajjin utuu walii galtee jirtuu, karaa kamiin iyyuu Walii Galtee kana yoo cabsite, Watchtower tarkaanfiiwwan kan akka kanatti aananii jiranii fudhachuu dandaʼa. Yeroodhaaf weebsaayitichatti akka ati itti hin fayyadamne gochuu, tasumaa akka ati weebsaayitichatti hin fayyadamne gochuu, koompiitaroonni teessoo IP kee qaban weebsaayiticha akka hin banne gochuu, qaamni tajaajila Intarneetii siif kennu weebsaayitichatti akka ati hin fayyadamne akka godhu gaafachuu ykn tarkaanfii seeraa si irratti fudhachuu dandaʼa.
Jijiirama
Watchtoweriin Walii Galtee kana irratti yeroo yerootti jijjiirama gochuu dandaʼa. Jijjiiramni Walii Galtee kana irratti godhamu Guyyaa Walii Galteen inni haareffame weebsaayiticha irratti hojii irra ooluu jalqabee kaasee hojjeta. Wanta haaraa beekuuf akka si dandeessisuuf maaloo yeroo yerootti fuula kana ilaali.
Seeraa fi Aangoo
Walii galteen itti fayyadama Weebsaayitii kanaa ilaalchisee baʼe kun, seerri kan biraan walii galtee kana faallessu yoo jiraates kan ilaalamu ykn hojiirra kan oolu akka seera State of New York, U.S.A.tti dha. Dhimmi Walii Galtee kanaa wajjin wal qabate hundi gara mana murtii fedaraalaa State of New York, U.S.A. keessatti aangoo qabuutti dhihaata.
Walii Galtee Hundi Kan Ilaalaman Tokko Tokkooni Dha
Seerri Walii Galtee kanaaf baʼe tokko qaama aangoo qabuu fi dhimmicha ilaaleen yoo gatii dhabe, yoo kufe, hojiirra ooluu kan hin dandeenye yoo taʼe ykn deggersa seeraa akka hin qabnetti yoo ilaalame seerawwan Walii Galtee kana ilaalchisee baʼan kaan hojii irra ooluun isaanii itti fufa. Watchtoweriin Walii Galtee kana keessaa seera isa tokko raawwachiisuu yoo dadhabe seerawwan akkasii akka dhiise ykn mirga seerawwan kana raawwachiisuu akka dhabetti ilaalamuu hin qabu.
Walii Galtee Walii Galaa
Walii Galteewwan kun itti fayyadama weebsaayitii kanaa ilaalchisee walii galtee siʼii fi Watchtower gidduu jiru kan murteessuu fi walii galteewwan itti fayyadama weebsaayitii kanaa ilaalchisee kanaan dura turan kan bakka buʼu dha.


text:
Deeggarsa Qeerroo Idila Addunyaa (International Qeerroo Support Group)
P. O. Box 55244
Washington, DC 20040
USA
Sadaasa 29, 2015
Akkuma beekamu dhaabbanni Deeggarsi Qeerroo Idila Addunyaa, dhabbaata bu’aaf hin hojjanne (nonprofit organization) yoo ta’u, erga hundaa’ee woggaa tokko ta’eera. Kaayyoon hundeeffama dhaaba kanas falmii qeerroo Oromoo mirga namummaa, dinagdee fi siyyaasa uummanni Oromoo jaarra tokkoo fi cinaa olif mulqamee miidhaa fi cunqursa alagaa hammaataa jalatti kufeef deeggarsa barbaachisaa gochuuf kan dhaabbaate dha. Koreen dhaaba kanaa wolgahii taasiseen haallan uummata Oromoo fi naannoo Oromiyaa keessa dhiittaan mirga namummaa ta’aa marii taasisuun ibsa ejjannoo armaan gadi kana baasuuf murteeseera.
- Murtee Caffeen naannoo Oromiyaa waa’ee magaalota naannoo Finfinnee ilaalchisee murtee dabarse, haala aadaa fi dinagdee uummata Oromoo kan hin hubannee fi mirga uumata Oromoo kan cabsu ta’uu isaa fi akkasumas fedhii uummata Oromoo ala ta’uu isaa waan ta’ee murteen kun karaa kamiinuu hojiirra akka hin oolle in balaaleffanna .
- Master plan Finfinnee ilaalchisee mootummaan biyyittii bulchaa jiru murtee dabarsee jiru, fedhii uummataa ala waan ta’eef ; aadaa, qabeenya, dinagdee uummata Oromoo naannoo Finfinee jiruu fi akkasumas akka Oromiyaatti balaa guddaa fi gaaga’umsa guddaa uummata Oromoo irratti waan geessisuu danda’uuf murten kun hojii irra ooluu hinqabu. Kanaaf, qeerroon Oromoo karaa kamiinuu mormii dhageessisaa jiruuf Dhaabni Deeggarsi Qeerroo Idla Addunyaa deeggarsa barbaachisaan akka akka walliin jiru mirkaneessina.
- Bulchiisni naannoo Oromiyaa uummata Oromoof dhaabbanna jedhan gochaalee hamaa karaa qaamota adda addaan miidhaa ummata oromoo fi naannoo Oromiyaa irratti darbaa jiru kana hojii irra akka hin oolle gochuun itti gaafatama seenaa irraa akka of oolchan isaan gaafanna.
- Sababa dhiitta mirga namaa irraa kan ka’e uummanni Oromoo karaa adda adda biyyoota ollaatti baqachaa akka jiran beekamadhaa. Haata’u iyyuu malee yeroo adda adda biyyoota olla akka Jibuutii, Somaliya fi Kenyaa keessaa oroomota biyyaa dheessanii jiranii fi achi baqattummaan galmaayanii jiraachaa turan/ jiran mootumaan Itiyoophiyaa yeroo adda addaati baqattoota kana uukkamsanii fudhachuun bakki buuteen isaanii kan dhabamaa jiran hedduudha. Biyyuma olla baqaan jirann keessatti lukkee mootummaa Itiyoophiyyan kan ajjeefaman hedduudha. Dhiyyeenyallee hundeessaa fi dura taa’aa dhaaba Argaa dhageettii kan ta’e maanguddoo Oromoo Obbo Dhaabasaa Guyyoo Kenyaa keessaa ukkamsamee bakki buuteen isaa hinbeekamu. Gochaa akkasii haalan balaaleffachaa qaamni ilaallatu hundi kan mirga dhala namaaf falmu haala maanguddoo kanaa akka qoratu in gaafanna.
- Toorbee kanaa kaasee murtee master plan Finfinnee mormuun mannneen barnootaa Oromiyaa keessatti kan qabsiifame mormii barattoota Oromoo itti fufee jrachuu isaa beekamaadha. Haata’uyuu malee, karaa mootummaa Oromiyaas ta’e , Itiyoophiyaa gaaffii barattoota Oromoof deebbii sirrii laachuu irra, humnaan iti deemuun miidha adda addaa barattootaa fi maatii isaanii irra miidhaa kana hinjedhamne gessisaa jiru. Gochaa akkasii miidhaa uummata oromoo irratti gahaa jiru kana guddaa balaaleffachaa, Qeroon barattoota oromoo ammallee mormoii isaanii akka itti fufan jenna.
- Dumarratti, poolisootaa fi nagaa eegdota akkasumas Oromummaan kan isin quuqu, mirga lammii kessanii yeroo dhiitamu kan isin dhukkubu qaamni kamuu mormii barattootaa, kan Qeerron amma gaggeeffamaa jiru karaa barbaachisaa ta’een isaan waliin dhaabbachuun mirga saba keesanii akka kabachiiftan waamicha isinii goona.
Gadaan Gadaa Naga haa Ta’u!
Koree Hojii Rawwaachiftuu Irraa.


text:
(Oromedia, 07 Amajjii 2013) Korri Gamtaa Miseensota ABO Kutaa Australia fi Kutaa New Zealand magaalaa Melbourne keessatti guyyaa sadiif adeemsisame milkiin xumurame; dhimmoota qabsoo Bilisummaa fi fardii ta’an irrattis maryachuun ibsa ejjannoo baafatan keessatti qabsoo Bilisummaa Oromoo daran jabeessuuf akka hojjatan murteeffatanii jiru.
Akka Maddi Oduu ABO, MOAn, Melbourne keessa gabaasetti, miseensoti ABO Paasifik-Kibbaa keessatti argaman kunneen kora gamtaa yeroo duraatiis waliin godhatan kana keessatti dhimmoota qabsoo Bilisummaa Oromoo jajjaboo dhimma siyaasaa fi dipiloomaasii qabsoo bilisummaa Oromootiin walqabatan, haala ummati Oromoo fi Gaanfa Afrikaa keessatti argamuu fi dhimmoota keessoo ta’an irratti bal’inaan marii taasisanii jiru.


text:
Baarentuu Gadaa Irraa//
Wayyaaneen waggaa- waggaan Caamsaa 20ni guyyaa bilisummaati,
walqixummaa fi dimookiraasiin saboota itti dhugoome jettee erga
sirbitee humnaan nama sirbiisiisuu eegaltee oolee buleera. Caamsaan
bara kanaas( 2017) waggaa 26ffaadha. Wayyaaneen baranas dhiphuu
hamaa keessa jirtu kana haguuguuf fakkeessif sirna kabajaa gaggeessuf
bakka bakkatti daasii dhaabaa jirti. Akkuma sirba giddii jedhamu san
dibbeen fakkeessii Wayyaanootaa fi lukkeelee isaanitiin Tigraayii-
Finfinneetti reebamaa jira. Keessumaa miidiyaaleen tajaajiltuu
sirnichaa ta’an maqaa guyyaa kanaatin bu’aalee argaman jechuun dhugaa
turee fi jiru dhoksuun wayyaanee faarsaa jiru. Hololli gaggeessaa
jiran hedduudha. Haa ta’uutii Caamsaa 20ni akka jedhamaa jiru guyyaa
walqixxummaan, mirgi dhala namaa, nageenyi, fi miisoomni sabootaa
itti mirkanaawe odoo hin ta’in Caamsaa 20ni guyyaa saboonni biyyattii
keessumaa ummanni Oromoo gabrummaa caaluf itti saaxilame waan ta’eef
ummata biratti akkaan balaaleffatamaa jira.
Uummattoonni Itiyoophiyaa keessumaa ummanni Oromoo erga caamsaa 20
bara 1991ti asii hidhaa,dararaa,ajjeechaa fi saamichi dorgomaa hin
qabneef saaxilamee manakaraa jira. Kanarraa ka’uunis ummanni Oromoo
murna maqaa sabaa fi sablammootaatin daldalaa jirtu Wayyaanee murna
weerartuu, abbaa irree, saamtuu sadarkaa hinqabnee ta’uudhaan beeka.
Dhugaan jiruu fi kan waggoota 26n darbaniif Impaayeera Itiyoophiyaa
keessatti muldhachaa turee fi jirus kanuma.
Murni maqaa misooma, bilisummaa, walqixummaa, dimookiraasii fi
nageenya waaraa fide jettee waggoota 26f darbaniif kakachaa turtee fi
jirtu tun kan ittiin kakachaa turtee fi jirtu kana keessaa
takkolleen hojiirra hin oolchine, ykn hin dhugoomsine. Har’a
biyyattii keessa nageenyi, misoomni, dimookiraasiin fi waliqixummaan
irraa hololamaa turee fi jiru gongumaa hin jiru. Dhugaan akkasii yoo
laabraatoorii Wayyaanee keessa jiraate malee biyya Wayyaaneen bulchaa
jirtu Itiyoophiyaa keessa hin turres, hin jirus. Funduraafis
bulchiinsa wayyaanee jalatti mirgi ummattootaa ni kabajamaan,
saamichi, ajjeechaa fi dararaan ni dhaabbataan waan hin yaadamneedha.
Odoo waayeen guddinaa fi dimookiraasii haasa’amuu waggoonni 26 gatii
malee hafaniiru. Bakka guddinaa fi dimookiraasii kan waggoota 26n
darbaniif bulchiinsa wayyaanee jalatti saare ajjeechaa, hidhaa fi
dararaa akkasumas gadadoodha. Keessumaa gama nageenyaatin wayyaaneen
Ummata Oromootti waraana liyyuu hayil jedhamu gama sumaaleetiin, gama
gaambeellaa fi beenishaanguliin, gama Affaariin hidhachiiftee itti
bobbaaftee goolaa turte. Ajjeefamaa, dararamaa, qayee fi qabeenya
isaarraa buqqifamaas tyre. Jiras. Beellis yoo xiqqate Oromiyaa
keessatti waggaa waggaan nama mil 10 ol daraaraa jira. Walumaa galatti
Oromoon bara bittaa wayyaanee kana keessa keessumaa ammoo waggoota
2n darbanii as Ilmaan isaa mirgaa fi dimookiraasii isaaf qabsaawaa
turan kumootaan ajjeefamaniiru, kuma kurnootaan mana hidhaatti
darbatamaniiru. kan hafan ammoo biyyaa godaansifamaniiru.
Egaa murni qaanii fi maal naan jedhanii hin beekne Wayyaaneen xurii
kana mara baattee akkuma kanaan dura mi’eeffatte baranas waayee
gaarummaa Caamsaa 20 hololuuf yaalaa jirti. Murni tun guyyaan kun
guyyaa bilisummaa, walqixxummaa, nageenyi,fi misoomni itti
mirkanaawees jettee odeessitee akka odeeffamuuf yaalaa jirti.
Keessumaa bara kana oduu akkanaa ija dhaqattee gadiin bahuun qaanidha.
Ishiin garuu qaanii tokko malee nutti hololaa jirti. Dhugaan lafarra
jiru garuu faallaa kanaati.
Akkuma beekamu har’a FXG ummanni Oromoo gaggeessaa jiru Murna tana
dhiphuu hamaa keessa galchee jira. Biyyatiinis yeroo ammaa kana
labsii yeroo muddamaa jala jirti. Ummanni kunoo meerre misoomni
jettan, meerre nageenyi jettan, meerre walqixummaan jettan, erga
nbageenyii fi guddinni jiraatee, erga dimookiraasiin jiraatee maaf
bulchiinsa waraanaa jalatti manakaraaraa jirra, maaf waraanni komaandi
postiin ajajamu nu ajjeesaa jira jechaa jira. Wayyaaneen kanaaf
deebii hin qabdu. Bakka kun deebii hin arganeetti ammoo maqaa
walqixuumaa fi dimookiraasii akaksumas nageenyaa fi misooma jedhuun
holola fokkisaa gaggeessun of gowwoomsuudha. Wayyaaneen of gowwoomsaa
jirti. Hololli gaggeeffamaa jirus ummata biratti keessumaa ummata
Oromoo biratii fudhatamaa waan dhabeef kunoo maqaa lafa duraan qonnaan
bulaarraa maqaa invatsimamtiin fudhatame deebisaa jirra jechuun holola
sobaa gaggeessaa jirti.
Caamsaan 20ni bara kanaa ummattoota itioophiyaa keessumaawuu ammoo
ummata Oromoo biratte kan dur caalaa fudhatama dhabeera. Ummata
Oromoo sirna kana ofirraa buusuuf qabsoo hadhooftuu gaggeessaa jiru
birattii mitii isaanuma wayyaanootaa fi ergamtoota sirnichaa kanneen
akka OPDO, DHDN,BADN birattuu qabbaneeffamaa jiraachuu keessa
beektoonni saaxilaa jiru. ergamtoonni kun gabaasa dhiheessaa jiraniin
ummanni ennaa waamame dhufuu dide, yoo dhufes akka dua’a gahiitti
taa’ee baha malee nu hin dhagahu jechaa jiru. kanarraa ka’uunis akka
dur daasii dhaabanii Oromiyaa keessatti “Imber Tegaadaalaayi” sirbuun
barana ulfaateera.
Oromoon sababa Caamsaa 20 sababeeffatee sirbuuf hin qabu. Caamsaa
20ni Oromoof wanti fide yoo jiraate hihaa, dararaa, ajjeechaa,
qayee fi qabenyarraa buqqifamuu dha, Saamichaa fi beela dorgomaa hin
qabnee dha. Walumaa galatti Caamsaan 20n Oromoof guyyaa Gaddaa malee
guyyaa gamamachuutii miti. Sabaa fi sablammoonni nageenya,walqixxummaa
fi guddina argatanis hin jiran. Kan Itti duroome, kan itti jiraachaa
jiru isaanuma wayyaanoota. Kanarraa ka’uun guyyaan kun guyyaa
gabroonfattootaati malee guyyaa saboota cunqurfamoo miti. Kan hundumaa
raawwatuu fi raawwachiisu wayyaanoota Dhalattoonni Tigraayi. Egaa
dhugaa kana hubachuun saboonni biyyattii keessumaa kan cunqursaan
itti hammaate ummanni Oromoo holola diinaa kanaaf gurra kennuu
dhiisee qabsoo isaa finiinsuun dubbii fardiidha.
Kan kanarraa hafe ani Oromoodha ofiin jechaa kanneen Wayyaanee jala
fiiguun guyyaa gabrummaa kana akka guyyaa bilisummaatti dhaadheessan
yoo adaba godhatan isaaniifis ummata Oromoofis dansaadha. Kan lakkii
jedhe ammoo ummanni Oromoo keessumaa qeerroon akka adabbii madaalawaa
kennuuf shakkiin hin jiru. Warra guyyaa kana isarratti ayyaaneeffatus
ta’e jela fiigu haxayee ofirraa baasuf akkuma qabsaawaa ture, qabsoo
isaa finiinsee itti fufuun akka caamsaa 20 baranaa kana caamsaa
xumura godhu walnama hin gaafachiisu. Kan ta’uu qabus kanuma.


text:
Abdii Boruutiin*
Uummatni ykn sabni gabrummaa keessa jiru yoomiyyuu jiruu fi jireenya gaarii qabaachuu baatullee, haalli uummatni keenya, uummatni Oromoo keessa jiru yeroodhaa yerootti hammaachaa dhufee; sadarkaa hamaarra akka gahe kan ifaa ifatti mul’atu waan ta’eef, kanaaf ragaa dhiyeessuun barbaachisaa natti hin fakkaatu. Sabni Oromoo, qabeenya uumaadhaan badhaafame Oromiyaa dacheen ishii jiituu fi badhaatuu taate otuu qabuu, har’a diinotni isaa biyya isaarratti abbaa qabeenyaa ta’anii yeroo sooramaa jiranitti, uummatni keenya garuu akka nam-tokkoottis ta’ee gamtaadhaan jiruu namaa gadii fi gadadoo daangaa hin qabne keessa jira. Rakkoolee uummata keenya hudhanii qaban nan barreessa yoon jedhe, tarreessee fixuu waanan hin dandeenyeef, kana keessaa bahuuf Oromoon maal godhuu qaba waan jedhutti xiyyeeffachuun barbaachisaa dha jedheen yaada.
Qabxiin guddaa ani kaasuu fedhu fi sararas jala butuu barbaadu, har’a gabrummaa Habashaa, kan yoomiyyuu caalaa hamaa ta’e keessatti uummatni keenya dararamuun waan diinni keenya jabaateef otuu hin taane waan Oromoon fedhii tokko dhabeefi. Fedhii tokko dhabuun ammoo kaayyoo adda addaas akka qabaatan nama taasisa. Fedhii ykn kaayyoo adda addaa qabaachuun adeemsa qabsoo bilisummaa sakaala; karaa bilisummaa dheeressa; diina keenya jabeessee uummata keenya hamilee cabsa… Oromoon fedhii ykn kaayyoo tokko qabaachuun murteessaa dha. Fehdii Oromoon qabu ammoo fedhii dhuunfaa otuu hin taane fedhii sabaa (national interest) ta’uu qaba. Bu’aa dhuunfaa yeroof argannu dhiisnee bu’aa uummata keenyaa fi egeree saba keenyaa yaaduu qabna. Bu’a har’a diina jala kaannee argachuu dandeenyu caalaa bu’aa boru akka sabaatti argannu ilaaluu qabna. Kun ta’uu kan danda’u, yoo fedhii tokko qabaanne fi akka ilmaan abbaa fi haadha tokkootti walbira dhaabbanne qofaa dha.
Fedhii tokko qabaachuu jechuun maal jechuudhaa? Yoo tokko gara bitaa deemu, kan biraa gara mirgaa deemuun; yoo tokko qabsoo saba keenyaatiif lubbuu isaa dhabu kan biraa diina jala kaachuun; yoo tokko dhukkubsatee waan ittiin tajaajilamu dhabu; beelayee fi dheebotee waan ittin bitatu dhabu; qayee isaarraa buqqayee, kadhataa ta’ee karaarratti argamu; kan biraa jiruu gaarii jiraachuuf jecha maxxannee diinaa ta’ee umurii gabroonfataa dheeressun fedhii tokko dhabuu dha. Warrumti qabsoo kana keessa jirraniyyuu, qabsoo bilisummaa Oromoo irra deebi’anii xiinxaluu qabu. Qabsoon bilisummaa Oromoo maaliif eegalame? Gaafiin uummata Oromoo gaafii gabrummaa (colony) ti moo miti? Jedhanii irradeebi’anii gamaaggamuun barbaachisaa dha jechuu kooti. Gaafiin saba keenyaa gaafii gabrummaa akka ta’e waan nama mamsiisu natti hin fakkaatu. Haalli keessa turre fi har’as keessa jirru kan waan kana mirkaneessu dha. Maarree, gaafiin gaafii gabrummaa yoo ta’e ammoo, uummatni gabroome bilisoomuu fi biyyi diinaan qabamtes walaboomuun dirqama ta’a. Kaayyoon QBO ifaa ifatti hiikkamuun (clearly defined ta’uun) barbaachisaa dha.
Wareegama hir’isuuf, karaa hidhannoo dhiisnee karaa nagaatiin qabsoofna jechuun yaaduma ka’uu qabuu dha. Otuu karaa kanaan galii tokko gahuun danda’ame, kun silaa waan gaarii ture, akka hawwiitti. Haa ta’u malee, karaa nagaatiin qabsoofna jechaa hidhamuun, dararamuun, ajjeefamuun, biyyarraa baqachuun, baqataniis du’uun eega hin hafinii karaa kanarratti cichuun eessa gahuufi? Diina keenya qawwee itti kaasuu baannus, inni qawwee nutti dhukaasuu hin dhaabnee bar!! Dubbichi akka makmaaksa Oromoo: “Harka ormaatiin ibidda qabuun nama hin dhibu” jedhu hin ta’in malee, yoo lolan malee karaa biraatiin bilisummaan uummata Oromoo fi walabummaan Oromiyaa waan argamu natti hin fakkaatu. Diinni humnaan, qawweedhaan dhufe, humnaan malee namarraa hin deemu. Kana isaanuu ifaa ifatti dubbachaa turan, jirus. Akka keenyatti lolaatii bilisummaa argadhaa nuun jechaa jiruu mitii?
Har’a kan dur caalaa haalli Oromiyaa fi Oromoon keessa jiran baay’ee baay’ee yaaddessaa ta’ee jira. Diinni tooftaalee adda addaatti fayyadamee, duguuginsa sanyii nurratti dalagaa jira. Saba bal’aa gara saba bicuutti jijjiiruuf ciminaan irratti hojjetamaa jira. Dachee Oromiyaa cicciranii dhiphisuuf; kan hafte sanaayyuu bakkee lamatti addaan kutuuf; lakkoofsa uummata keenyaa xiqqeessuuf duula hamaa nurratti gaggeessaa jirti Wayyaaneen. Gochii duguuginsa sanyii Oromoo kanatti milkaayuuf, tooftaalee Wayyaanotni lafa kaawwatan keessaa inni tokko Maastar Plaanii Finfinnee ti. Karoora kana bakkaan gahuuf, tooftaa isaan baafatan keessaa inni tokko waayee misoomaa fakkeessanii; Oromoota fedhii dhuunfaatiif dursa kennan ofitti harkisuuf maqaa “DIYAASPORAA OROMOO” jedhuun Oromoo oromoodhaan balleessuuf karoorfatanii jiru. Har’a Oromoon yaamicha kanaaf owwaachuun hafee; gamtaadhaan tokkummaadhaan shira kana dura dhaabbachuu baatnan badiin nutti dhufaa jiru jala kaattuu diinaatiifillee waan hafuu miti.
Yeroo Oromoon walbira dhaabbatee tokkummaadhaan diinaan falmu amma ta’uu baatnan, bilisummaan nu barbaadnu fi Oromiyaan nuti ijjaarrachuuf hawwinus abdjuu ta’anii hafuu akka danda’an shakkiin hin jiru. Kun sodaa fi abdii kutachuus miti; balaa namatti deemaa jiru alaalatti arguu danda’uu dha. Kan amma nu nyaachaa jiran Wayyaanotni nama-nyaaatan otuu jiranuu; warri sirna durii sana nutti deebisuuf hawwii fi abjuu qabanuu kutatanii loluuf
qophaayaa yeroo jiran kana Oromoon callisee taa’uun; fedhii sabaa dhiisee kan dhuunfaatiif dursa kennuun badiitti nu geessa jedheen amana. Hamma balaan deemaa jiru tokko nama bira gahee harkaan nama qabatutti ykn nama hudhutti callisanii ilaaluun badiif of qopheessuu dha. Shira diinni nurratti dalagaa jiru dura dhaabbachuuf; qabsoo keenyas cimsinee uummata keenya gadadoo fi qaanii keessaa baasuuf qabxiilee armaan gadii akka dhaamsa Oromummaatti dhiyeessuun fedha:
- Oromoon amantii fi ilaalcha fedhe haa qabaatu, garuu akka ilmaan abbaa fi haadha tokkootti wal jaalachuu, wal kabajuu, wal obsuu fi keessumaayyuu ammoo yeroo rakkoo walbira dhaabbachuu;
- Jiruu fi jireenya gaarii har’aatiif yookaanis bu’aa yerootiif jennee fedhii uummata bal’aa Oromoo kan faallessu, diina jala kaachuu fi ergamtuu isaanii ta’urraa of qosachuu;
- Oromoon akka nama tokkoottis ta’ee gamataadhaa dirqama Oromummaa bahuuf maaltu narraa/nurraa eegama jedhee/jettee ofgaafachuu fi karaa danda’amu hundaan qabsoo kanaaf gahee taphachuu ykn/fi qooda gumaachuu;
- Uummata ijaaramee fi gurmaayetu humna ijaaruu waan danda’uuf, bifuma fedheenuu haa ta’u wal ijaaruu fi uummata keenyaaf sagalee ta’uu;
- Tokkummaan jaarmayootni Oromoo uuman ykn uumuu barbaadan, tokkummaa waraqaarratti mul’atu qofaa otuu hin taane, kan hojiidhaan agarsiisee bu’aa ykn jijjiirama tokko fidu ta’uu qaba;
- Karaa nagaatiin qabsoon kun milkaayuu akka hin dandeenye hubatamee; qabsoo hidhannoo cimsuu; Waraanna Bilisummaa cimsuuf Oromoon hunduu dirqama ofii bahuu qaba. Akkuma OMN kunoo maallaqa uummataatiin ijaaramee milkaaye, maallaqa uummata Oromootiin Waraana Bilisummaas jabeessuu fi cimsuuni ni danda’ama;
- Warri, qabsoon karaa nagaas ittifufuu qaba jedhanii tooftaa kanarratti cichanillee caalaatti kan sodaatamuu fi kabajamuu danda’an qabsoon hidhannoo yoo duubaan cime qofaa dha jedheen amana; Kanaafuu, isanillee qabsoo hidhannoo balaaleffachuu dhiisanii karaa lafa jalaatiin deeggarsa godhuu qabu;
- Kayyoo addaa addaa fi karaa garagaraallee yoo hordofan, jaarmayootni Oromoo walaba ta’anii ijaaraman kaayyoo fi karoora waloo kan yeroo gabaabaa tokko uummachuu fi isa kana bakkaan gahuuf TUMSA ijaaruu;
- Hoggantootni jaarmayoota amma jiranii hunduu, dhaloota haaraa ofjalatti ijaaranii hogganummaadhaaf qopheessuu; suuta suuta hoggantoota dhaloota haaraatti dirqama dabrsuu fi ofiif gahee gorsaa taphachuu;
- Hoggantootni jaarmayoota Oromoo, haala qabsoo kana ittiin gageessani fi aadaa hogganummaa ittin kennan yookaanis adeemsa (approach) isaanii jijjiiruudhaan hogganoota uummata wajjin quba walqabu; kan uummataan mar’iatu fi uummata mari’achiisee yaada uummataa dhagawus ta’uu qabu.
Qabsoon uummata keenyaa, har’a qabsoo bilisummaa qofaa otuu hin taane, caalaatti qabsoo jiruu fi jireenyaa waan ta’eef, uummatni keenya jiruu namaa gadii fi gadadoo kana keessaa akka bahu ilmi/intalli Oromoo dirqama Oromummaa bahuu qaba/qabdi. Dirqama kana bahuunis yeroon isaa amma.
Galatoomaa.
* Abdii Boruu: aboruu@gmail.com


text:
Qabsoon Dhiiguu, Cabuu, Dafquu Gaafata!
Baarentuu Gadaa Irraa Yeroon keessa jirru akkaan hammaatadha,yeroon isaa yeroo diinni ummata keenya daangaa malee fixaa fi dararaa jiruudha. Wayyaaneen kan yeroo kamiituu caalaa uummata Oromootti waraana amma funyaanitti hidhate bobbaastee yakka sukanneessaa raawwachaa jirti. Har’a gutummaa Oromiyaa keessatti magaalaa- baadiyyaa osoo hin jedhin waraanni wayyaanee Oromoorrtti duula hidhaa, ajjeechaa, saamichaa fi dararaa raawwachaa jira. … Continue reading Qabsoon Dhiiguu, Cabuu, Dafquu Gaafata!
Copy and paste this URL into your WordPress site to embed
Copy and paste this code into your site to embed


text:
Caamsaa 30,2017/ Godina Wallaggaa Liixaa magaalaa Mandii keessattii Qeerroon waraqaa waraqaasa guutumaa magaalaatii keessa rabsuu isa gabasnee ture haalumaa kanan warqaa facaa’ee sanattii baayee kan na’ee Wayyanneen erga gaafa sana uummataa nagaa gollaa jirtii dargagoota 2 as mana hiidhaa galchuun dararaa guddaa irraan ga’a jiru.
Isaniis:-
- Iyoob Kumaarraa
- Getuu Alamayyoo kana jedhamaan sababa sanan harkaa Koomandii Poostittii miidhaan irraa ga’aa jira.
Kanan duraas yeroo gara garaa mana hidha wayaanetti hiidhama fi reebama turan. Sababa waraaqallee dhaadanno qeerron raabsamanif magaalan Mandii shororka jabaa keessa jirtii. Kumaatamni kufee kumaatamonni hiidhamanis qabsoon keenya itti fufa. Qeerro Magaala Mandiira


text:
OMN:Oduu Adol. 04,2016 Bara 1987 booda, Israa’el Sadarkaa Mummee Ministeeraatti yoo Afrikaa daawattu kan duraatii jedhama. Netnaahuun Daawannaa Isaanii kana keessatti Keeniyaa,...
OMN:Oduu Adol.03,2016 Sudaanii Kibbaatti wolitti bu’iinsa gosoota Dinka fi Fertit jiddutti dhalateen namoonni 48 oli yooajjeefamanu, kumni 120 qe’eefi qabeenna isaaniirraa akka...
OMN Oduu: Sad 11,2015: Sudaan magaalaa Kaartum keessatti rakkoon baqattoota Oromoo irra ga’aa jiru hammatee akka jiru baqqattoonni OMN tti himan. Baqattoonni...
OMN:Oduu Sad.11,2015 Yunited Isteetitti Agensiin Misoomaa addunyaa (USAID) n ibsa roobi kana baaseen Itoophiyaa keesaati beelaa hamaa gahee jiruuf lammiilee biyyatti beela’aniif...
OMN :Oduu Sad.11,2015: Pirezidaantiin Burundii Pierre Nkurunzizaa yeroo sadaffaaf filannoorratti akka hirmaataniif baatii Eblaa darbe erga beeksisanii booda, hokkarri Burundii keessatti ka’e...
OMN:Oduu Sad.10,2015 Mootummaan Sudaan Kibaa Xiyyaarota Fe’umsaatin akka namoota hindeddeebisneef angaa’ota daandii balalii xiyaaraa biyattii akeekachise. Akeekachiisni har’a Mootummaa Sudaan Kibbaa irraa...