text:
Akkuma hundii kenyaa senaa irraa hubannettii waggaa dhibba tokko duraa ummantii Oromoo ummataa biyyaa mataa isaa qabuu, Sarara dangaa bekkamaa kan qabuu fi Sirnaa dimokratawaa fi sirna dimocrasii hammayyaaf bu’ura kan ta’ee sirna gadaa jalattii kan bulu turee. Akkuma senaan dubattuttis yeroo sanatti ummatnii habashaa yeroo dheraaf qabenyaa Oromoo samichaa fi ummataa Oromoo balessuuf biyya Oromoo cabsanii senuu dhaf deddebisanii Oromoo irratti waraaana banaa akka turani dha. Waggota heddu dhaaf biyya Oromoo cabsanii waan seenuu hin dandeenyeef habashotni bargamaa ce’u dhaan maqaa amantatiin qabatanii meshalee hammayya fi loltota biyya alaa irra gargaarsa argachu dhan lolaa hamaa biyya Oromoo irratti banu dhaan ummata Oromoo heddu galafataaniruu. Gototni ummata Oromoo yeroo sana garuu yeroo dheraa sana kessattii gara bargamaa ce’anii gargaarsa biyyota alaa tokkollee osoo hin gafaatin Eboofi gachanaa qofaan waranaa habashota kan meshaa hammayyaafi loltoota hammayyan durfamee duraa tokkummaan dhabbachuun biyya isaa cabsanii akka hin seennee ofirraa ittisuu dhaan debisaa ka turee akka ta’ee senaan akka gaarittii nuuf himaa. Ummatni habshaa waggota dheraafis gargaarsaa meshaa ammayyafi loltota biyya alaa dhaan fayyadamanille dangaa Oromoo cabsanii senuuf hin dandenyee turee. Gototni Oromoo habshota meshaa hammayyan waraana itti banan osoo hin sodaatiin yeroo dheraaf duraa dhabbatanii ofirraa ittisuun biyya isanirra dinota isanii kana debisaa turani. Ummatni Oromoo yeroo sanaa haaluma kanaan osoo jiraatuu, bara jarraa 19ffa keessaa waraannii habashaa namtichaa minilik hitlar Afrikatiin durfamuu meshaa ammayyaafi loltota ammayya akkasumas qesota habshaa taabota fi fannoo bachisee maqaa amantiitiin biyya Oromoo cabsee senuun biyya Oromoo gabrummaa jalaatti darbe. Akka seenan himuttis waraannii minilik bofa gurrachaa kun ummataa Oromoo hedduu fixeera. Dhirota keenyaa kuma heddun lakkawwaman harka mirgaa irraa ciruun mormatti rarraseera, dubartota kenyaa kuma heddun lakkawwaman halaa sukkannessan harmaa irraa hamsiseera ykn cirsiseera, qabenyaa Oromoo samsiseera, Aadaa, afaani fi enyummaan Oromoo akka baduu godheraa, ummataa habashaa biyyaa Oromoo kessaa akka faca’anii fi akka Oromoo to’ataan tasiseera, Loon Oromoo dhukkubaan akka dhuman summii itti naquun loon Oromoo ficcisisee Oromoon belaan akka dhumu tasiseera, walumaa galattii bay’inni ummata Oromoo miliyona 10 irraa garaa miliyona 5tii akka hir’atuu tasiseera. Egaa bara Sanaa irraa egalee hangaa har’aattii biyyii “Topiya” jedhamtuu gutummaattii ummata Oromoo kan dur biyya mataa isaa qabuu turee irraa fudhattee; manaa gabrumma, mana hidhaa, manaa enyummafi Aadaa isaa tuffattuu, manaa afaan isaa hacuccu, mana ilmaan isaa hidhaatti uggurtu,manaa ilmaan isaa ajjestu, mana ilmaan Oromoo akka binensaatti ilaaltuu, mana ilmaan isaa lafaa isaa irraa buqqistuu fi mana biyya isaa irra arituu akka tatuu tasiseera. Biyyii tophiya jedhamtu kun egaa wagga dhibbaa duraa humnaan kan ijaramtee ta’uu irra darbee, yeroo Sanaa egalee hangaa har’aa ummataa Oromoo kan hirarsaa jirtuu tatee itti fufteetti, Oromiyaan habashaafi Afaan habashotaatiin weraramtee jirti. Ummatni habashaa dinumaan isaan Oromoo irratti qaban yeroo Sanaa kan egalee haa ta’u malee yeroo amma daranuu jabatee ittumaa calaa kan dhufaa jiruu ta’aa jira. Har’aas biyya Topiya kessatti Oromoon afaan bafatee maliif dubbata, maliif mirga isaaf falmataa, maaliif ani Oromoo ofiin jedhaa, Oromoon gadi anaa ta’ee jirachuu qabaa ilalchii jedhuu karaa habshotaan ittuma dabalaa demaa jirachuu isaa ifattii argaa jirraa. Waraanni ilmaan habshaa kessattuu Yeroo dhihoo kasee bektotaa Oromoo warren wa’ee rakko fi dhimmaa Oromoo addunyaatti ibsaan irratti bananiifi har’aas waraanni isaan enyummaa Oromoo balessuuf karaa karaan nurratti banaa jiraan waan bay’ee nu barsisaa jiraa. Holollii Oromoo maqaa balleessuu enyummaa Oromoo dhabamsisuuf media warren ilmaan habshaan gaggeffamaa jiruu wanni ibsuu Oromoon biyyaa Tophiyaa kessattii dinaa malee yoomiyyuu firaa akkaa hin qabnee ta’uu sirritti ifattii nuuf himaa jira. Egaa kunii ummatta Oromoo hundaaf bilbilaa dammaqinsaattii jedheen amana. Bay’een kenyaas akkaa dammaqnu kan nu tasisee ta’uu nan amana. Dabalatanis gabrummaa ummataa kenyaa irrattii umrii dhereffataa jirtuu kanaaf tokkummaan Oromoo furmaataa isaa dhumaa akkaa ta’ees bay’een kenyaa dulaa habashotaa kana irraa hubannerra jedheen amana.
Egaa kanumaan wal qabatee Jaarmiyotni maqaa Oromootiin bakkaa adda addaatti biyya kessatti ijaramaa jiranillee yeroo dhihoo dhaa as waranaa ilmaan habashotaatin ummataa Oromoo irratti banamaa jiruu irraa waan bay’ee hubachaa akka jiran abdiin qaba. Biyya tophia kessatti habshoota waliin tanee wayyanee Angoo irraa busnee sirna warraaqsa dimokrasi dhuga dhabne mana tokko jalaa jiraanna jedhani maqaa adda adda dhan achii ba’anii of gurmessun diina ofitti dabarsanii of kennuu akka taateen huba dha.
Mee akkamitti Oromoon ummataa akka dinaattii isa ilaaluu, ummataa afaan Oromoo dhagaahuu hin barbaannee, ummataa qabenyaa Oromoo samuuf kaatu, ummataa enyumaa Oromoo tuffatu fi ummataa enyumaa Oromoo balessuf irriba dhabee bulu, ummataa afaanfi Adaa kan mataa isaa namarratti fe’uuf deemu waliin gara fulduraatti akkamin jirataa? Biyya tophiyaa jedhamtuu kana jalatti mee Oromoo isa kamtuu habashoota waliin gammachuun jirataa? Mee magalotaa Gurguddoo Oromiyaa kessaa afan ba’inaan dubbatamaan kan hubatee arge jiraa? mee magalota gurguddo Oromiyaa kessa qabenyaa gurgudda kan qabu ykn kan to’atee jiru saba isa kam akka ta’ee kan hubatee beeke jiraa? mee magalota gurguddoo Oromiyaa kessa bay’ina sabota biraa garamitti akka demaa jiru kan hubatee bekee jira? mee magalotaa Oromiyaa kessa bay’ina manneen barnoota afaan amaraa meqaa akka ta’aan kan hubatee bekee jiraa? walumaa gala mee Oromiyaan garaamitti akka demaa jirtuu kan hubataa jiruu jiraa? Mee dhimmi kun furmaataa kan argatuu biyyuma Tophiyaa jedhamtu kana jalatti sirnuma wal fakkataa amma jiruu dhabuun ni ta’aa? Kana hundaa akka gaffittan dubbistota barruu kanaaf dhisee darba.
Oromoon gafa mammaku akkas jedha “Dhagaa ykn gomjii jijjiraniif ittoon hin mi’ooftuu”. Oromoon gafa mammaku sabaaba tokkorra ka’ee malee callisee miti kan mammaku. Dhimma Oromoo gabrumma jalaa basuu irratti yeroo hojjennuu walirra faffagaatani dhabaafi kayyoo jijijjiruu osoo hin taanee dubbiin dhaabuma tookko jalatti tokkummaan kayyoo ganama dhabbataniif cimsanii hojjechufii toftale Oromoo gutummaattii gabrummaafi saamicha jalaa baasuu danda’uu irrattii hojjechuu dha. Dhimman kana jedhefisi, warri kara filannoo naga qabsoofne sirnuma feeralizimi kan amma jiruun walfakkata umnee ummataa habashaa waliin jiraanna jedhaani jarmiyaa maqaa Oromotiin bakka adda addatti dhabuun sammuu ilmaan Oromoo gara meqatti adda ciccirani burjaajessaa jiran kun utu gadi ta’anii bektotafi qabsa’ota Oromoo mara waliin mari’atani bakka tokkotti dhufanii qabsa’ota Oromoo walfirfirsan tokkomsanii tokkumman waliin qabsa’uf wali galte utu umani gari dha jedhen amana. Akkaataa amma dema jiraniin garuu jalqabummarra rakkolee gurguddo Oromoo qunnama jiran akka wali galatti kan hubacha jirru ta’uun waan wal nu mormisissu waan hin taanee dha. Jalqabarratti waan itti yaadamu qabu ilmaan Oromoon hundi ykn garri caalaan gaffiin isaa gaaffii koloniifi gaffii mirga abbaa biyyummasaati male gaffii lammumma topiyaa kadhachuu miti, gaffii lammuumma Tophiyaatin jiraachuu miti. Biyyi Tophiya jedhamtu kellessas har’as boris Oromoof mana gabrumma YKN mana hidhaa dha. Sirnuma cunqursa darbefi amma jirun kan wal fakkatu jala jirachuu miti kan dhigni ilmaan Oromoo heddun dhangala’efis. Ummatni Oromoo ka barbaadu biyya Oromoo irra waggaa dhibba duraa humnaan fudhatamte debifachu dha. Biyyaa dangaa mataa ishee qabduu, biyyaa, Aadaa fi afaan qulqullu kan mataa ishee qabduu, biyyaa sirna dimocratawwaa gadaatioin bultu debifachuu barbaanna. Lammumman Tophiya Oromoof fakenya gabrumma dha. Kanaaf egaan waa hubachuu qabnuu heddun Oromoo biyya topiyaa dimokratofte ijaruuf fedhii qabaate kutannoon kan qabsa’uu waan jiru miti. Yoo jiratees bay’ee murasa ta’u mala. Oromoon waggaa dhibbaa ol gabrummadhuma jala jira, Aadaa fi Afaan isaa akka tuffatamu, afaan isaa dubbachuuf akka qana’uu kan gosisee biyya tophiyaa jedhamtu kana. Hanga har’as motumman habashotaatu Oromoo irratti waljijijjira malee Oromoo irraa gabrumman jijjiramee hin beeku. Hala kanan gara fulduraattis hin yaadamu, gidira Oromoo amma kessa jiruun waan wal fakkatu irran kan hafee jechudha. Sabaaf sablammota biroo waliin tanee qabsoofne erga wayyanee angoo irra busnee boda sirna federalismi dhuga biyya Tophiya kan mirgi sabaaf sablammota hunda kessatti kabajamu umne Oromoon angoo irra akka ba’u gona jedhaanii yaduniiyyu gowumma natti fakkaata. Akkuma nuti Oromoonni akkas jenne yadnuttti sabootni YKN dinotni Oromoo warri nuti wajjin tanee qabsoofna jennu toftaa mata isanii baafachuuf cisanii hin bulani (waan dabaa yaduuf habashan ciste bulte hin beektu). Waggaa 22 lama shira wayyaneen ummata Oromoo irratti rawaattee seenaa hundi knyaa beknu fi kan yoomuu nu kessaa hin baanee dha.
Sabaaf sablammotni biyya tophia kessa jiran kamiyyu ol’antumma saba isaani barbadu. Kanaaf callisani Oromoon gafaa gara angotti deemu Oromoo dhimma ofirratti ilaalaniif hin qabani. Kuni waanumaa hubachaa jirru dha. Warreen habashaa lolli ykn qabsoon isaani inni guddaan yerooo ammaa wayyane irratti osoo hin taanee Oromoofi Oromummaan akka tasuuma baduu akka tasuuma garaa angoo jedhamtutti hin siqnee dhorkachuu dhaaf halkan guyyaa qabsaa’aa jiru. Warren wayyanees lolaa habshootnii Oromoo irratti banaa jirtuu cimsitee akka deggertuu hundii kenyaa waan hubanne dha. Egaa mee firumman biyyaa Topiyaa jedhamtu kun Oromoof Gatii mal baasaa?
ilmaan “Minilik” amalli isaani bekamaa dha. Innis, biyya tophia jedhamtu biyya saba tokkoo, Biyya Aadaa tokkoo qofaa qabdu fi biyya ummatni hundi afan tokko qofa itti dubbachuuf dirqama qabu jedhanitu kan yaadan. Kana debisufidhas kan halkanif guyya carraqaa jiran. Kanaf ammo yomuu harka hin kennani. Kanaaf baruuf ammo FKN yoo fudhanne warreen habasha (warren amara) wayyanee kan isaan itti cimsaani balaleffachaa jiran “siyaasni sanyii irratti hunda’ee baduu qabaa ykn yezer politica Metfat alebet” jedhanitu. Kana jechuun maal jechuu dhaa? Gaffi isaa isinifan dhisaa. Kanaaf Hundi kenyaa garamitti akka demaa jiraan waan hubanne dha.


c: text/html

text:
Posted: Amajjii/January 3, 2018 · Finfinne Tribune | Gadaa.com |
Ogeeyyii Seeraa: Hoogganoonni Ol’aanoon IHADEG Badii Itti-gaafatama Fudhataniif Taayitaa Gad-lakkisuu Qaban
Koreen hoji raaw’achiistuu ADWUI yokaan IHADEG mariin gamaaggamaa guyyoota 17f geggeessa ture xumuruu isaa beeksisee dhuma torban dabree irra ibsa bal’aa baasee ture. Ibsawwaan kana keessa dhimmoota adda addaatu kaasame. Tarkaanfileen ni fudhatamu jedhamanis ni jiru. Har’a immoo mootummaan Itiyoophiyaa kanneen ammaan dura maqaa yakkaanis ta’e siyaasaan hidhaman gadin lakkisa jedhee labsee jira. Ibsi har’aa kun hoogganoota paartiilee miseensota ADWUI tan afuriiin ka gaazzexeessota biyya keessaaf kenname ennaa tahu, akka ibsa bahe kanaatti namoonni siyaasaa biyyattii keessa jiran kan hikaman tahuu fi Maa’ikelaawii jedhamuun ka beekamuu, manni hidhaa namoonni siyaasaa hedduun itti dararamaa turan ka cufamee gara muuziyeemiitti jijjiiramu tahuun himamee jira.
Kana ilaalchisee Finfinnee irraa abukaatoo fi ogeessa seeraa obbo Ibsaa Gammadaa, biyya Finland ka jiru, East Finland University irraa immoo barataa seeraa ka doktoorummaa ka tahan – Obbo Huseen Turaa haasofsiisnee jirra. Dhaggeedhaa.
Gadaa.com delivers information on Oromia and the Horn of African region: top news stories and analyses, politics, and culture, arts & entertainment, and more.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Dr.Mararaa Guddinaa, dura taa’aa paartii Kongirasii Feederaalistii Oromoo(KFO) akka gara biyya alaa hin deemne dhorkaman.
Guyyaa kaleessaa, Doktor Mararaan walgahii biyya Ameeriikatti dhaabbata Viiziin Itoophiyaa jedhamu qopheesse irratti argamuuf gara Buufta Xiyaara Boolee yoo deemanis paaspoortiin keessan rakkina qaba jedhamani akka deebi’an godhamaniiru.
Dr. Meraran akka dubbatanitti buufata xiyaaraa irratti paaspoortiin keessan maashiniin dubbisuu hindandeenye, bishaan yookiin zayitatu paaspoortii keessan xuquree ta’a nan jedhani jedhu.
Guyyaa hara’aa dhimmaa kana gaafachuuf gara waajjira Immigireeshinii yoo deemanis, namni dhimma kan ilaalu walgahii irra jira waanta’eef argachuu hindandeessan jedhamaniiru. Mootummaan wayyaanee hooggantoota paartilee mormitoota Oromoo akka gara biyya alaa hindeemne sababa adda addaatiin gochaa jira.


text:
Waa’ee Oromoota Goojjam kana beektuu laataa?
Yeroo ammaa Lafti Goojjaam jedhamee waamamu dur durii irra jireessaan Oromootatu irra qubatee jira. Yeroo booda garuu, dhiibbaa mootota adda addaatiin saboonni adda addaa gara kana dhufanii akka qabatan godhameera.
Oromoonni Goojjaam keessa jiraataa turan Oromoota Maccaafi Tuulamaati. Kibbaafi Lixa Goojjaamii kaasee hanga Haroo Xaanaa ga’utti Oromoon Maccaa kan qubate yoo ta’u (naannoo Agawu irraa kan hafe ) gara Bahaatti immoo irra jireessaan Oromoo Tuulamaatu irra jiraata.
—
Goojjaam gara Kibbaa hanga Haroo Xaanaa ga’utti kan qubatan gosa Oromoo Jaawwii yoo ta’an isaanis Jahan Jaawwii jedhamu.
Jahan Jaawwii kunneen hanga Suudaaniifi Goonder keessa hanga lafa Farxaa Danbiyaafi Fogaraa jedhamutti qubatanii jiru.Gara Kibba Bahaan immoo biyya Daamoot jedhamee beekamu keessa hanga Lumaamee, Dambalaa, Jijigaafi darbees hanga Maccaa ykn lafa Haroo Xaanaa ga’utti qubatanii jiraatu.
Oromoon gosa Tuulamaa immoo Goojjaam gara Bahaa Diimaa, Bichanaafi Mooxaa keessa hanga Gondor Walaqaafi Warrootaa ga’utti Oromoota Maccaa waliin walcina akka qubatan himama. Kanaas Afoolli maanguddootaafi maqaaleen lafaafi gosoota naannoo san qubatanii ni ibsa.
—
Kanaaf Goondor keessatti maanguddoonni yoo mammaakan “Kan Oromoorraa hindhalanne Tumtuu qofa” jedhu. Aadaa Oromoo keessatti naannoo wan Seera Gadaatiin buluu dhiisanii seera cabsan (morman) gosa tumtuu waan jedhamaniif akka Oromoodhaan walhinfuuneefi addaan fagaatan taasifama.
Oromoonni Goojjaam keessa jiraatan Kun kophaatti ofgurmeessuun garee Afreefi Sadachaan naannoo yeroo ammaa jiraatan: Buree, Wambaaraa, Yilmaafi Dheensaa(Kuttaayee Liban) Daamoot keessatti hammeenya mootummaa Goonderiin isaan irratti godhamaa ture rukutaa turan.
Dhawaata dhawaataan garuu firoomuufi soddoomuu mootummaa Goonderiin walqabatee Aadaa Oromoo kanta’e Sirna Gadaa dhiisuun akkuma Oromoota Daamootaa isaanis mootummaa ofii ijaaruu qaban. Mootonni Goojjaam keessatti beekamaa dhufanis Oromootumma naannoo san qubataniidha.
—
Qaccee Mootota Goojjaam
Mootii Bakaafaa
Walatta Israa’eel
Oromoo Daamootaa
Gammachuu/Abiddoo
Abeebee
Yosoodeeq ———————-+—————–Walatta
Israa’eel
Raas Hayiluu 1ffaa
Goshuu
Raas Tasammaa
Raas Aadaal (Nugus Takla Haymaanot )
Raas Hayiluu 2ffaa
—
Qaccee mootota Goojjaam kana yoo’ilaalle dhalootaan mootota Goondariin walitti haamakaman malee humana oromootaan Mootota Goondar ta’uun akka sochoo’aa turan seenaa iraa kan huubatamuudha.
Mootii beekamaan Bakaafaanis Goojjam Diimaa iddoo Yibabaa jedhamutti akka dhalateefi bakka haadha isaa Oromoo Tuulamaa akka ture seenaan ni addeessa. Intalli Mootii Bakaafaa Walatta Israa’eel kan jedhamtu, Yoosoodeeqitti heerumuun Raashayiluu 1ffaa deesse. Intalli Raas Hayiluu 1ffaa Dinqnesh kan jedhamtu Zawudeetti heerumtee Goshuu deesse.
Goshuun immoo Raas Tasammaa godhate. Raas tasammaan immoo Raas Adaal(Nugus Takla Haymaanot) godhate. Raasa Adal irraa kandhalate mootiin Goojjaam kan dhumaa mootiin Goojjam kan dhumaa Raas Hayiluu 2ffaa kan jedhamuudha. Kunis Mootonni Goojjaamifi Goondor dhaloonni isaanii ammam Oromoodhaan akka walitti makame agarsiisa.
Alaqaa Atsemeen seenaa Oromoo akka hintaaneen barreessanis Oromoota Goojjaamiin ilaalchisee yoo’ibsu “Mootonniifi Masaafintoonni Goojjaam Oromoota Amuruuti” jedhee barreessee ture. Kanarraa ka’uun Goojjaamonni harra nuti Oromoodha jechuu yoobaatanillee biyyiifi lafti Oromoo amma illee moggaasa Oromootiin kan waamamaniidha.
—
Barreessaan Bahiruu Taafilaa jedhamu gara biraatiin Abbaa biyyaa Goojjam kan ture Yoosoodeeq intala Mootii Goondor waanfuudhaniif Oromoonni Gojjam gartokkoon akka mootummaa Gondoritti makaman ibseera. Gojjam gara Bahaa hanga Jaarraa 19ffaatti duraan “Mangista Samaayaat” jedhamee waamamuun beekama.
Jaarraa 17ffaa iraa kaasee naannoo kana kan bulchaa kanturan Oromoota akka turan seenaan dubbata.
Barreessaan Jams Bruce jedhamu akka ibsetti “yeroon ani Gondor ture namni beekamaan Daamoot Dajjazmaach Warenyaafi ilma isaanii Faasil kan jedhamuudha” jechuun jabeessee barreesse.
—
Dabalataanis Jams Bruce akka gabaasetti “Faasil Sanyii isaa gaafadhee akka naafhimetti abbaan isaanii akka Oromoo Maccaa ta’aniidha” jechuun ifa godha. Malkaa Abbayyaa cee’uun firoota isaanii Gindabarat keessa jiraataniin akka walitti dhufaniifi isaaniinis akka walbaran barreessaan kun ifa godhaniiru.
Walitti dhufeenyi Goojjamootaafi Oromoota Gindabarat, akkasumas mootota Goondor waliin ture kun yeroo rakkoon Goojjamitti cime Oromoonni firoottan isaanii Gindabaratiifi Horroo keessa jiranitti akka baqataaniif carraa gaarii uumee akka ture ni himama.
Kunis Oromoota malkaa Abbayyaa gara gadii turaniifi Oromoota Goojjaam keessa jiraatan gidduutti bara dheeraaf hariiroo gaarii akka uume huubachuun ni danda’ama. Keessattu Oromoota Horroo Guduruu waliin irra caalaa akka maatiitti waliif tumsaa akka turan ni himama.
—
Walumaa galatti Oromoon Booranaa gara kaabaa kun sirna bulchiinsa sanyiin dhaalamu, Islaamummaafi Oromummaan hundeessuun maqaa Muhammadoochii jedhamuun hanga bara 1916tti turaniiru.
Mootummaan warra Heebanoo Oromoo Walloo qindeessuun weerara warra Goondarootaa qixaan ofirraa dhorkaa turaniiru. Warra yejjuufis deeggarsa guddaa kennaa turaniiru. Garuu akka warra Yejjuu Habashoota aangoorraa ari’anii sirna bulchiinsa ofii jabeessuu irratti hagas cimoo miti. Irra Caalaa mootummaa giddugaleessa qabatanii Itiyoophiyaa bulchiinsa Oromoo gochuuf qabsoo qixxifachiisa kan godhan Yejjoota.
Yejjoonni Sirna bulchiinsa Kiristaanummaan ofgurmeessanii Sanyii bulchinsa Warra Seeh Yookaan Warra Sheek sochoo’aa turan.
Biiroo Aadaafi Turizimii Oromiyaa
Muddee 10/2010
Finfinnee
- 128Shares
- Tweet


text:
Galiiliyoo Galiilii
Galiiliyoo Galiilii(Xaaliyaaniffaan yoo dubbifamu: [ɡaliˈlɛːo ɡaliˈlɛi]; 15 Gurrandhala 1564 – 8 Amajjii 1642), yeroo baayyee maqaa Galiiliyoo jedhamuun kan waammamu, fiizisistii, abbaa herregaa, injinerii, qorataa urjii, fi filoosoofera Xaaliyaanii kan warraaqsa saayinsii keessatti ga'ee guddaa tabatedha. Hojii isaa keessaa teleskooppii fooyyessuu fi kanaan qorannoo astiroonoomii gochuudha, kunis tiyoorii kooppernikas deeggare. Galiiliyoon "abbaa daawwannaa astiroonoomii kan ammayyaa", "abbaa fiiziksii ammayyaa", "abbaa saayinsii", fi "abbaa saayinsii ammayyaa" maqaan jedhamu kennameeraafi.
Gumaachi inni astiroonoomii daawwannaa keessatti godhe keessaa marsaa Veenusii mirkaneessuu, ji'a Juuppiterii gurguddaa arfan argachuu (kabaja isaaf jecha j'ioota Galiiliyoo jedhamanii kan moggaafaman), fi xuqaa-aduu (sunspot) daawwachuu fi qaaccessuu dha. Galiiliyoon saayinsii fi teknooloojii hojiirraa oolu irrattis hojjateera, kana keessaa koompaasii waraanaa fooyya'aa kalaquu fi meeshaalee kan bira hojjachuu ture.


text:
Lakkoofsi namoota UK keessatti garbummaaf saaxilamanii olaanaa ta'u qorannoon ifoomse
Namoonni garbummaa jabana kanaafi daddabarfamuuf saaxilaman 5145 bara darbe qofa aanga'oota UKtti iyyachuu isaaniifi lakkoofsi kun kan yeroo kamiiyyuu ol ta'u gabaasni mul'ise.
Ejensichi akka jedhutti lammiileen Biritish yeroo jalqabaaf lakkoofsi isaanii olaanaa ta'e warra gabrummaaf saaxilaman kana keessa jiru. Kan itti aanu lammiilee Albaaniyaafi Viyeetnaami.
Lakkofsi daa'imman garbummaaf saaxilamanii kan bara 2016 ture irraa dhibbeentaa 66'n dabaleera.
Lakkoofsi namoota aanga'ootatti iyyatanii dabaluun isaa 'hubannoon akka dansaatti' waan uumameefi jedha ejensichi.
Bara 2009 erga mootummaan namoota garbummaaf saaxilaman galmeessee deeggaruu eegalee as lakkoofsi kun isa guddaa ta'uunis himameera.
Namoota iyyatan kana keessaa walakkaa ol jechuunis 2352 kan ta'an dirqiin hojii humnaa hojjeechiifamuu himatu.
1744 kan ta'an ammoo saalqunnamtiif dirqisiifamuu isaanii himataniiru. Kan hafan 2118 kan ta'an daa'imman gargaarsa gaafatan ta'uun barameera.
Garbummaa jabanaa jechuun maali?
Seerri garbummaa jabanaa yeroo jalqabaaf kan labsame bara 2015.
Akka seerichi jedhutti nami tokko nama biraa garba godhee mana keessa yoo turse, hojii humnaa yoo hojjechiise yookan daddabarse garbummaatti fudhatama.
Namootni yakka kanaan himatamanis hidhaa hanga waggaa 14'n adabamu.
Namoonni garbummaaf saaxilaman yeroo hedduu manneen dhugaatii, buufatawwan ijaarsaa, oyiruu qonnaafi bakkeewwan akkasii akka hojjetan dirqisiifamu.
Namoonni yakka kana dalagan ammoo intarneetii irratti kiyyeessuun hojii, bultii fi barnootaan gowwoomsanii akka kana hojjetan barameera.
Maddi: Anti-slavery.org


text:
Miidhaa hongee sababii jijjiirama qilleensatiin geessisaa jiru hambiisuun kan danda`amu eegumsaa fi kunuunsa biyyoo fi bishaanii cimsuun bishaan lafa jalaa fi laffarraa akka dabaluu taasisuun akka ta`e himameera.
Sadarkaa i/a pirezidaantii mootummaa naannoo Oromiyaatti hogganaan Biiroo Qonnaa fi Misooma Qabeenya Uumamaa obboo Silashii Getaahuun, qonnaa fi horsiisee bulaan naannichaa hojiiwwan gama kanaan baroota dabre hojatamaa tureen oomishaa fi oomishtummaa midhaanii dabaluun akka danda`amu qabatamaan waan mirkaneeffataniif karoora hojii qabeenya umamaa bara kanaa milkeessuuf hirmaannaa fi fayyadamummaa ummatichaa daran qindeessuun raawwachuuf haal dureen xumuramusaa dubbataniiru.
Ganda baadiyaa qo/bulaa 5872 keessaatti gidduglalesaan sulula tokko ta’ee bal'inni isaa 500 fi nannoo h/bulaa ganda 712 gidduglalesaan sulula tokko ta’e bal'inni heektaara 1000 haraa fi sululuwaan kanaan dura hojjatame kunuunsuun waligala bara kana nannoo qonnaatti 5782, nannoo h/bulaaa 712; waliigala 6494 akka hojjetamu ni tasifama .
Daagaa gosa adda addaa kiilo meetira aanaalee qonnaa 1,735,373, aanaalee h/bulaa 68,198; waligala 1,803,571 istiraakcharoota bishaan qusatan lakkoofsa aanaalee qonnaa 29,367,570 fi aanaalee h/bulaa 34,077,300; waligala 63,444,870.
Hallayaa hidhuu M3 - dhagaa fi gabiyyoniin aanaalee q/bulaa 1,912,642, h/bulaa 122,53; waligala 2035172.
Mukaan aanalee qonnaaa 3,108,227 fi h/bulaa 187,936; waligala 3,296,163 (LM), Lafa daangessuu heektaara aanalee q/bulaa 905683, h/bulaa 263726; waligala 1169409.
Istiraakcharoota bishaan yaasan M3 aanalee q/bulaa 6559261, h/bulaa 39376; waligala 6598637, QU manca’e deebisanii misoomsuuf, hojiiwwan EBB fiizikaalaa baayolojikaalaan deeggaruuf fi ikooloojii naannichaa ittifufinsaan fooyyessuu keessatti hojiin misooma bosonaa hojjachuuf akka karoorifame ragaan biiricharraa argame akka hubachiisu BDhiKMNO irraa odeeffanneerra.


text:
ODF/PG7 – Ayyaana Irreecha Oromoo irratti dhumiinsaa fi ajjeechaa gahe ilaalchisee ibsa Adda Diimookraatawaa Oromoo (ADO) fi Arbanyooch Ginbot 7 irraa kenname
Ayyaana Irreecha Oromoo irratti dhumiinsaa fi ajjeechaa gahe ilaalchisee ibsa Adda Diimookraatawaa Oromoo (ADO) fi Arbanyooch Ginbot 7 irraa kenname
Waggoota diddamii-shaniif bittaa Wayyaanee jalatti, du’aa olii fi jiraa gadiitti lakkaawamtanii kan dhiitamaa fi hiraarfamaa jirttan lammiiwwan Itiyoophiyaa!
Dhumiinsaa fi ajjeechaa ummata keenya irra gahe ilaalchisee oduu gaddisiisaa Bushooftuu dhaa tamsa’eerifaatuu guddaadhaan hordofaa turre. Humna waraana faashistii Wayyaanee kan Agaazii jedhamee waamamuun dhumiinsaa fi ajjeechaan ummata Oromoo maliyoonaa hedduun lakkaawamu kan nagaadhaan ayyaana Irreechaa kabajauuf Hora Arsaadeetti yaa’ee irra gaye, beekumsaa fi ajaja mootummaa biyyan bulcha jedhee if dhaaduun gaggeeffamuun isaa matootii fi hooggantooti mootummaa kanaa sammuu akka namaatti yaadu dhabuu isaanii mirkaneessa.
Ummanni Oromoo qabsoo bara heedduutiin asxaalee aadaa fi eenymmaa isaa agarsiisan baay’ee keessaa kan hambifate tokko Irreecha ta’uun isaa hin mamsiisu. Ayyaana amantii isaatii irreeffachuuf saba nagaan waliitti yaa’e tokko gara jabinaan ajjeesuu fi qileetti oofanii akka dhuman taasisuun waan kanaan duraa gurraafillee dhagahamee hin beekamneedha. Oduu suukaneessaan akkasii seenaa saba fedhee keessattillee mul’atee hin beeku. Akka sab-quunnamtii adda addaa irraa dhageenyutti, hamma ammaatti namooti hedduun humna waraana Agaaziitiin rasaasaan galaafatamaniiru; loltoota Agaaziitiin dirqisiifamanii qileetti naqamaniiru; dhibbaatamaan kan lakkaawaman ammo bakki isaan bu’an hin beekamin jira. Gochaa Agaazii fi Wayyaanee kana kan caalaatti suukaneessaa taasisu ammoo yakki ummata gara jabinaan galaafatamee fi itti roorrifame kanaa diddaa garbummaa, mirga-dhalootaa fi namummaa karaa nagaa (harka qullaa) gaafachuudhaaf yaalii taasisuu isaa duwwaa ta’uu isaati.
Gara jabinni kun tuffii fi jibbiinsa Wayyaaneen saba Itiyoophiyaa hundaaf qabdu mirkaneessuu irra darbee gaafilee mirga namummaaf dhihaatan hunda humna waraanaatiin cabsee ol-aantummaan dhiitee bituuf labsii waraanaa uummattoota mormii kaasan hunda irratti dhiheenya kana labse hojjaa irra oolchuu jalqabuu isaa agarsiisa. Haa ta’u malee dhumiinsa suukaneessaa saba Oromoo irra gahe fi gahaa jiru kana ibsa baasuun balaaleffachuu qofti gahaa akka hin taane ni hubanna. Badii gahe kanaaf guutumaaan guutuutti kan itti gaafatamu hooggantoota Wayyaanee akka ta’an hubachiisuun barbaachisaaadha. Badiinsaa fi roorroo akkasii hanbisuuf Wayyaanee hiddaan buqqisuun dirqiidha. Wayyaanee hiddaan buqqisuuf ammoo tokkoomanii humna ta’uun qabsaawuun waan wal nama gaafachiisu miti. Waliiftumsanii gurmuu tokkoon qabsaawuudhaan sirna Wayyaanee dhabamsiisuun dirqama filannaa biraa hinqabne ta’ee jira. Kana bakkaan gahuuf nuti dhaabbileen ADO fi Arbanyooch Ginbot 7 sochiiwwan gara garaa qindoominaan gaggeessuu jalqabneerra. Dhumiinsii fi roorroon amma dhalate kun amoo aalaatti akka nu humneessuu fi yoomuu caala waliin taanee akka qabsoo itti jirru haalaan finiisinu akka nu taasisu hin shakkinu.
Kabajamoota lammiiwwan keenya:
Wareegamni keessan akka nuti wal-tumsinee, gurmuu tokkoon kaanee, humna keenya jabeeffannee, roorroo garee waanbadee lakkoofsaan xinnoo taateen saba guddaa fi ummata bala’aa kanarra gahaa jiru faccisuun walabummaa, haqaa fi dimookrasii saba keenya gonffachiisuuf jabaatanii ol ka’uun dirqaqma irraa hin maqnne nutti ta’ee jira.
Kanaafis murannee kaaneerra. Kanaaf jecha lammiileen roorroo fi cunqursaa Wayyaanee jalatti hiraarfamaa jirttan, humnooti haqaa fi dimookraasiif biyya keessaa fi biyya ambaa irraa qabsoofttan hundi waamicha isiniif goonu kana qalbifachuun duula faashistii Wayyaaneen nurraatti baname kana haalaan hubattanii deebii quubsaa akka nuuf kennitan abdachaa waamicha armaan gadii kana isniif dhiheessina.
1. Saba Itiyoophiyaa maraaf:
Hooggantooti Wayyaanee / Ihadeg waggaa diddamii-shaniif sitti roorrisuun, ajjeechaa, hidhaa, dhabama, badiinsaa fi saaminsa sirraan gahuun akka ati maatii fi waatii kee dhiiftee, biyyaa baatee kooluu-galtuu taatu si taasisuun ofii isaaniitii ammoo abbootii aangoo fi qabeenyaa ta’uun jiruu bal’inaa fi sadoo gaggeeffachaa jiru. Kunis isaan gahuu didee amma kunoo waraana sirratti labsuun gara-jabinaan lafarraa si duguugaa jiru. Baatiilee 11 dabran keessatti namooti kumaatamaan shalagaman naannolee Oromiyaa, Amaaraa, Konsoo fi kutaawwan biyyittii adda addaa keessatti gara-jabinaan humna Wayyaaneetiin ajjeefamaniiru. Kuma-kurnaaleen kan hereggaman ammo mana hidhaa addaa keessatti marfamanii, gidiraa fi hiraarfamni kana hin jedhamne kan gocha Naazii isa senaadhaan beeknu caalu irra gahaa jira. Kana irra darbees mana hidhaa keessatti ibiddaan akka gubatanii ajjeefaman godhanii jiru.
Gocha suukaneessaa raawwachaa jiranii fi duula sirraatti banan dhoksanii, gaafilee ati haqaa fi mirga namoomaaf karaa nagayaa dhiheeffattee dharaan micciiranii akka waan ati lammiilee Tigraai lafarraa duguuguuf kaatee fakkeessuun dhiheessaa jiru. Dhumiinsii fi ajjeechaan Onkolooleessa 2, 2016 ayyaana Irreechaa Hora Arsadee irratti gaggeeffames Wayyaaneen duula ifatti labsuu isaa mirkaneessa. Dulli kun kan sirraatti labsameef ammoo gara-murannoon gamtooftee roorroo mormmachuuf lafaa ol ka’uu kee hubachuudhaan abdii kuttannaa keessa galuu Wayyaanee addeessa. Ajjeechaa fi dhumiinsi Hora Arsadeetti ta’e kun yoo cal jedhamee bira darbame haalli wal fakkaatuu ummata mormiif ka’u hunda irraa akka gahuu danda’au tilmaamuun barbaachisaadha. Ukkaamsanii, sodaachisanii, abdii kutachiisanii bulchuuf wanti isaan dhorku hin jiru jechuu dha. Kanaaf jecha, sirni fi mootummaan haqaa fi diimookraatawaan, kan ati kiyya jettee fudhattee itti bulttuu fi bulchitu hanga mirkanaawutti qabsoo eegalte gurmuu fi murannoon akka itti fuftu waamicha siif gochaa, nutis gama keenyaan karaa hundaan akka si bira dhaabbannu waadaa siif seenna.
2. Biyya keessaa fi biyya ambaa keessa sosso’aa kan jirttan humnoota mormitoota Wayyaanee hundaaf:
Nuti qabsaawotii fi mormitooti Wayyaanee hundi yeroo kamiyyuu caalaa walii-gallee, gurmoofnee, humna tokko ta’uun wal-tumsinee akka qabsoofnu sabni Itiyoophiyaa yeroo kamiyyuu caalchisee amma nu gaafachaa fi nu waammachaa jira. Nutis dheebuu bilisummaa fi walabummaa saba keenyaa kana guutuuf garaa-garummaa ilaalcha siyaasaa dhunfaan qabnu caalchifnee ilaaluun dirqama guddaa nutti ta’uu qaba. Yeroo ammaa kanatti miidhaa fi roorroo saba keenyarra gahaa jiru kanaaf furmaata argamsiisuu hin dandeenyu yoo ta’e uummatni nuti Wayyaanee jalaa bilisoomsina jennu fi biyyi qabna jennu sun akka biyyaatti jiraachuun ishee mamsiisaa ta’a. Kun akka hin taaneef wal-dhabdee fi garaa-garummaa xixiqqoo nu jidduu jiru lakkifnee, wal jala gamtaan hiriirree qabsaawuun barbaachissaa ta’a. Daangaa Wayyaaneen “warra biyya keessaa” fi “warra biyya ambaa”, “warra seeraan galmaawee” fi “warra seeraa alaa” jedhee nuuf kaa’e lagannee, walii galtee fi mareen waliitti dhufnee, wal-tumsinee, humna tokkoo taanee mootummaa jibbamaa kana buqqisuuf qabsawuun dirqama seenaati. Kanaaf jecha, saba keenya afuura tokkummaatiin wal-jala hiriiree, wal-tumsee, mirga isaa mormachaa jiru kana fedhaa fi waamicha isaa dhageenyee, sirna siyaasaa wiirtawe tokko utubnee, amna eegalle kana kallattiin itti gala isaatiin akka geenyu fi gamtaan akka qabsoofnu waamicha lammummaa irra deebinee isiniif dhiheessina.
Haqaa fi bilisummaan saba hundaaf!!
Adda Diimookraatawaa Oromoo (ADO) fi Arbanyooch Ginbot 7
Onkolooleessa 2016


text:
Hawaasni Oromoo biyya Denmaark, Hawaasaa Ogaadenii fi Hawaasa lammiwwan Itiyoophiyaa ka biroo waliin ta’uudhaan, har’a magaalaa Copen-Haagen keessatti hiriira bahee jira. Paartiin taayitaa motummaa Itiyoophiyaa harkaa qabuu fi waggoota digdamii-shaniif aangootti cichee jiru – bulchiinsa naannoo Oromiyaa, bulchiinsa naannoo Amhaaraa fi naannoolee ka biroo keessatti uummata karaa nagaa mirga ofii gaafachuuf ba’e irratti dhiittaa mirga dhala-namaa geggeessaa jiru, balaaleffanna, jedhan hiriirtonni.
Hiriirichi walakkeessa magaalaa Kooppen-haangen irraa jalqabee gara mana-maree yokaan paarlaamaa Denmaarkii fi Ministrii dhimma-laaa biyyattiitti hiriiruu isaa dubbatu – hoogganaan hawaasa Oromoo Deenmark. Miseensota paarlaamaa Deenmaark keessaa tokko, hiriira sana irratti argammuudhaan gaaffii hiriirtotaaf deebii gama isaanii kennuu isaanii illee dubbatanii jiran. Mormii hiriirtonni dhageessisan kanaaf deebii mootummaa Itiyoophiyaa argachuuf carraaqqiin haga ammaatti goone hin milkoofne.
Kana Cuqaasuun qophii guutuu dhaggeeffadhaa


text:
(Oromedia, 13 Hagayya 2016) ABO fi QBO irratti shirri haaraa xaxamaa jiraachuu saaxile. Haata’uutii, ABO fi Ummatni Oromoo lammata shira akkasii akka hin keessumeessine ABOn gada jabeessee hubachiiseera.
Adda Bilisummaa Oromoo ibsa Hagayya 13 bara 2016 mata duree “Gaaffii fi Galii Siyaasaa Ummata Oromoo Caalaatti Ifa Gochuu” jedhuun baaseen karoorri haaraan qabsoo Oromoo dadhabsiisuuf qopheeffama ajiraachuu ibse.
Karoorri kun akak ABOn ibsetti, akkuma London Conference 1991 irratti godhame marraa lammataaf shira qabsoo Oromoo irratti akeekame, kan mirga hiree murteeffannaa Oromoo hin kabajne ta’uu addeesse.
“Akeekaa fi yaada farrummaa QBO kan mirga hiree murteeffannaa Oromoo hin kabajne kana ABO-Qeerroo fi ummatni Oromoo jabinaan dura dhaabbatu,” jedhee jira ABOn.
Itti dabaluunis, “mirgii fi dantaan ummata Oromoo alagaa fi humnoota alaa irraa kanneen dantaa aangoof bulaniin osoo hin taane ummata Oromoo abbaa dhimmaatiin murteeffamuu qaba,” jechuun ejajnnoo jabaan ibseera.
“Ummatni Oromoo Mirgi hiree ofii ofiin murteeffatuu ifaan kabajameefii dhiibbaa tokkoon maleetti sagalee isaatiin kan barbaadu wayta murteessuu danda’etti gaaffiin isaa deebii quubsaa argata,” jechuuni gaaffiin fi galii siyaasaa ummata Oromoo hubachiiseera.
Guutummaa ibsa kanaaf Ibsa ABO Hagayya 13 bara 2016


text:
Paartiin mormiituu Keeniyaa, Gamtaa Jijjirramaa fi Dimookraasii jedhamuu, hiriira mormii ji'a darbe keessa gochaa ture yeroo hin murtoofnee dhaabuu isaa han beeksise sambata guddaa kaleessatti. Marii fi wal-falmii baayyee booda dhimma akkaataa filannoon biyyoolessaa itti geggeeffamuu irratti paartiichaa fi mootummaa edduutti waliigalteerra gahamuu isaa agarsiisa, ibsi kaleessa bahe.
Gamtaa Jijjiramaa fi Dimookraasii sababni itti hiriira magaalota keeniyaa adda addatti waamaa tureef, Koomishiinin Filannoo biyyitti gamtaa Jubilii, han biyya bulchaa jiruuf aantee agarsiisaa, walumaa galatti akkaataan koomishinichi itti hojii hojjatu jijjiirramuu qaba jechuudhani.
Jeequmsa Filannoo Keeniyaan bara 2007 geggeesite booda biyyattii keessatti ka’e irratii namni 1100 ajjeefamuun fi 600,000 buqqa’uun hin yaadatama.
Dhabbata dhimma nageenya qoratu, ISS irraa , Piitar Aliingoo, heeraa fi seera kabachiisutuu rakkina akkanaa jala biyyatti baasa jedha.
Partiin mormitootaa fi han biyya bullchaa jiru koree miseensota 14 qabu dhabaniiru. Hojiin koree kanas, akkaata filannon biyyatti kessatti gegeefamu haaromsuu fi dhimmoota wal-dhabdheen irratti jiru kan hiikufi.
Piitar Aliingoo garuu, namoota siyaasaa, dubbii siyaasa dubbatan kana qofa odoo hin ta’n qamonnii bu’a buusu danda’an kaaniis mariitti dabalamuu qaban jedha. Dabalees, Piitar lammiwwaan keeniyaas ilaalcha isaanii ibsachuudha karaan banamuufi akka qabu hime.
Karaa biraatiin seeratumtoonii keeniya sadeet : jaha paartii mormituu irraa, lama immoo paartii biyya bulchaa jiru irraa hasahaa ji’a darbe keesatti ummata funduratti godhan keessa dubbii jeequmsa kaakaasu dubbataniiru jedhamanii jimaata darbe mana murtiitti dhihaataniiru. Booda garuu, wabiidhan gadhiifaman.
Keeniyaan Hagayya Bara 2017 filannoo geggeessuf karorfateetti.


text:
kitaabni Dikshinarii ykn hiikkaa jechootaa, kan jechoota kuma 20 qabu isinitti kennamee, jecha kitaaba san irra hin jirre takka…
Addunyaa tanarra carraalee heddutu jira. Carraa nuti lakkoofnee xumuru hin dandeenye. Uumamni dachii tanarra jiru ammoo tokkoon…
Wanti akka tasaa argame hin jiru. Uumamni Hundi isaatuu Dizaayin godhamee lafa kaayame. Harki keenya harka keenya. Harki uumama…
Warri amantii hin qabne, hawaan tun akka tasaa uumamte jedhan. “Addunyaa tanarra dur dhoohinsa guddaa Big Bang jedhamutu ture.…
Bineensi Kun Sand Strike ykn Bobbit worm Jedhama. Garboota gurguddoo Jalatti boolla qotee jiraata.
Addunyaan tun uumama garagraatiin badhaatee jirti. Gariin isaanii faaydaa qabu. Gariin ammoo faaydaa nuuf hin mullanneen cinatti…
Qurxummiin kun “Saw-fish” jedhama. Qajeelatti yoo gara afaan Oromootti hiiknu “Qurxummii Magaazii” jechuudha. Maal jechuudha?…
Taarziyar bineensa xiqqoo halkan halkan qofa sochootuudha. Kan argamtus bosona Eshiyaa kibba lixaatti. Bineensi tun ganaa namaa…
Jiruun addunyaa Faraqaadha. Guyyaan tokko gammachu, guyyaan tokko gadda. Barri tokko quufa. Barri tokko beela. Yoo gandi tokko…


text:
“Simannaa ummanni sheedam Qabsawaa Oromo kan jireenya isaa qabsoo Oromotif qabsawa ture keessattu qabsoo ABO nama lolchiisa tureefi lola tureedha galanni rabbii ha jiraatu yeroo inni diinaf harka kennuu dide akka nama diinatti laalama ture har’a wan isaan qabsaawanif qeerroon Oromo ifatti mirkaneessani simanna adda taheen simatan qabsawa kennas rabbiin jireenya isaa keessatti kana arguunu bilisumma bilisummaa caalu amma achis rabbii umrii ke bilisummaa Oromo ati dhiitamaafi turte ijaan si ha garsiisu”
#Dodolaa #Seroftaa #Gargaarsa
======
Dhamsaa warraa godinaa #Arsii lixaa magalotaa akka #Dodolaa, #serroftaa, #Heraroo fi kkf irraa na dhaqabee warraa OMNti nu gahii nanii jillii manguddoo hajii Qasiim hajii hussein durfamanii ke guyyaa hardhaa garaa ummataa ykn hawaasa keenya kanii shira mottummaa wayyaaneetin NS Irraa buqqa’an kanii naannoo baalee sawwenati argamanii bellaan dhumaa jiranfii waan hangaa dandenyee qabanne biraa demmaa jira kalleessaa lee simanaa Dr keenyaa Dr mararaa guddinaa birraa ollee gallee hardhaa immoo immalii keenya garaa baaleeti kanaafuu yaa Hayyoota keenyaa warraa OMN akka Qubbaa nuu qabatanii isiinin jenaa
magalaa #Dodolaa lammii Naannoo irraa


text:
Xiinxala Qal-qixxummaa Qomoo Daandii Qajeelaa Gara Mana Barumsaatti
Warra Seattle! Ijoolleen keessan yeroo mana barumsaa deemaniifi galan akka bishkileetii haala salphaa ta’een oofan attamiin gochuu dandeenyaa?
Qorannoo walqixxummaa sanyii gaggeessaa jirru keessatti waan yaaddaniifi muuxannoo keessan nuuf qooduuf daqiiqaa 10 fudhadhaa.
Kun ammoo haala isaan barbaachisuun barattoonni daandii nageenyasaa eeggateen mana barumsaa deemanii deebiyuu kan dandeessisan qopheessuuf nu gargaara. Bu’aa qorannoo kanaa attamitti kallattii sagantaa keenya kan bara barnootaa 2018-2019 akka beeksisuuf qooduuf karoorfannee jirra.
Warri sadarakaa lammaffaa jirtan – galtee/yaada keessanis ni barbaanna! Qorannoo walqixxummaa sanyii keenyaa manneen barnootaa sadarkaa lammaffaaf fudhadhaa.
Hirmaachuu keessaniif galatoomaa! Loogii sanyummaa tokko malee barattoota hundaaf fayyummaa, gammachuufi milkaa’ina barnootaa dabaluu keessatti kallatiidhaan nu gargaara.
Waliigala
Sochii Haqa Hawaasaa fi Sanyii Siyaatili (RSJI) yaalii loogiinsa magaalaa gutuutti bulchiinsa magaalattii keessatti sanyii bu’ureefachuun taasifamu dhaabuuf taasifamuudha. Barruun Walqixxummaa Sanyii (RET)n guddina ogganuuf, hojiirra olchuuf, fi imaamatawwan, sagantaalee, fi bajatawwa dhiibbaa fi walqixummaa sanyii to’achuuf gadhiifaman gamagamuuf adeemsa madaalawaa fi gaaffiiwwan kan kaa’eedha.
Daandiiwwan Nagaa gara manneen Barnootaa (SRTS)n sochii ganda, naannoo fi biyyaalessaa imalaafi ofuu bisikileetaa barattoonni gara mana barnootaafi gara manaatti taasisan salphaafi naga qabeessa taasisuudha. Qajeelfamni Geejjiba Siyaatil kaayyoo kana galmaan gahuuf tarsiimoowwan hedduutti fayyadama:
- Barnoota: hundumtuu akkamitti akka nagaan deemu mirkaneessuu.
- Jajjabeessuu: hawwaasa mana barumsaa biratti deemsa miilaafi bishkiliitii oofuu jajjabeessuu.
- Ijaaruu: pirojektoota ijaarsaa kan akka daandii cinaa, qaxxaamura naga qabeessa ta’eefi daandii bishkiliitii irra oofan foyyeessuus.
- Hojiirra oolchuu: Muummee Poolisii Siyaatil waliin ta’uudhaan seera tiraafikaa hojiirra oolchuu.
- Madaaluu: milkaa’ina gara galma keenyaa naga qabeessa ta’ee duukaa bu’uun hordofuu.
- Haangessuu: shaampiyoonii mana barumsaaf meeshaalee dhiyeessuu.
Mullata Wal-qixxummaa Qomoo
Mullanni keenya akka ijoolleen mana barumsaa Siyaatil guyyaa isaanii bu’aawwan miillaan deemuufi bishkileetii oofuun guyyaa isaanii jalqaban kunis kan dabalatu:
- Gammachuun taphataa
- Nagummaan osoo itti dhaga’amuu
- Uummata isaanii waliin walitti hidhannaa qabaataa
- Cireedhaaf dafanii mana barumsaatti argamuufi barachuuf qophaa’uu
- Fayyaa qaamaafi sammuu foyyaa’aa
Carraaqqii Siyaatil loogii qomoo yeroo dheera ture dhaabuun magaalaa caalaa hundaaf walqixa taatu ijaaruuf taasisaa jirtu deggeruuf, ijoollee garee kanneen keessa jiran: hawwaasa bifaa, hawaasa galii gadi-aanaa qaban, hawwaasa godaananiifi koluu galan, namoota rakkoon mana dhabuu mudachaa jiru ykn rakkoo wabii mana jireenyaa qaban, hawaasa LGBTQ, akkasumas ijoollee durbaarratti xiyyeeffanna.
Adeemsa Xiinxala Walqixummaa Qomoo
Karaa danda’ame hundaan barattoota bifaa Siyaatil tajaajiluudhaaf ammam akka sagantaa Daandii Qajeelaa Gara Mana Barumsaatti foyyeessuu dandeenyu sirriitti hubataniif uummata waliin hojjechuudhaaf of kennineerra. Sagantaan Daandii Qajeelaa Gara Mana Barumsaa Siyaatil mala deemsa walqixxumaarratti hundaa’e fayyadamuun barattoota biratti fayyadama deemsa miilaa dammaqinsa qabu akka fayyadaman beeksisa. Sababiin isaas garaa garummaa qomoo malee mirga fayyaa, gammachuufi milkaa’ina barnootaa argachuu qabu.
Sagantaan Karaawwan nagaa gara mana barnootaa kan jalqabame, bara 2015tti Safe Streets, Healthy Schools and Communities: A Safe Routes to School 5-Year Action Plan for Seattle. Karoorri kunis bara 2017tti akka RET sagantaa keenya keetti hojiirra olchuun Sagantaan Karaawwan nagaa gara mana barnootaa kan tajaajilawwan haala walqixa ta’een dhiyeessuu akka mirkaneessinuuf nu oggna.
Adeemsi Karaawwan nagaa gara naman barnootaatti (SRTS) RET kan ta’u:
- Sagantaa SRTS keessaa bu’aalee sanyii walqixxumaa kaa’uu
- Sagantaa SRTStiin dhiibbaa qooda fudhattootaa hirmaachisuu
- Daataa jiran xinxaluu
- Sababiiwwan madda yakka loogeessu kana adda baasuu
- Bu’aawwan walqixxummaa sanyii sagantaa SRTS waliin walibiratti qabuun madaaluu
- Walqixxummaa sanyii uumuuf tarsiimoowwan qabaachuu
- Dhimmoota hinhiikamiin galmeessuu
- Malawwan gabaasaa fi ulaagaalee maddaallii adda baasuu
- Galmeewwan RET Qajeelfama Oggansaa, Garee Jijiramaa, fi miseensoota hawaasaatiif qooduu
Yeroo waggaa tokko itti aanu keessatti, xiinxalli walqixxummaa qomoo keenyaa:
- Dhuma 2017
- Yeroo darbe keessa ammam akka uummata tajaajille xiinxaluu
- Bona 2018
- Karaa mareefi qorannootiin namoota sagantaan keenya jijjiirama irratti fide hirmaachisuu
- Birraa 2018
- Mullata keenya walqixxummaa qomoo bira ga’uudhaaf tarsiimoowwaniifi hariiroowwan haaraa uumna
- Identify evaluation metrics to measure our progress toward this vision
- Ganna 2018
- Hawaasaaf deebiyanii gabaasuu
Haala barattoota qomoo, gosaafi afaan gara garaa qabaachuu isaaniirratti hundoofnee manneen barnootaa armaan gadii waliin taana:
Wing Luke Elementary
West Seattle Elementary
Dearborn Park Elementary
Concord Elementary
Dunlap Elementary
Bailey Gatzert Elementary
Aki Kurose Middle School
Rainier Beach High School
Sirraa dhaga”uu barbaanna!
Qorannoo keenya karaa iimeelii, toora interneetiifi manneen barnootaafi dhaabbileen uummataa guutummaa Siyaatil keessa jiranii akka si argachuu dandeenyu ta’i.


text:
Hidhaamtooni mana sirreessaa Asallaa Gara Maatii isaanii imalaa jiru karaa Gaarii..
”Irra hin deebi’amuu” irraa gara ”Dukkanaan duuba ifa”tti.
Doorsifama irraa gara abdiitti.
Kunis bu’aa qabsoo ummataati.
Dur dur yeroo dhageennuu, WARRA MIIDHAMETU ni buqqa’a jedhee dubbata.
Hardha garuu warra MIDHANTUU akkas jedhee dubbata.
Dubbichii OPDOFI ANDM. yookin BULCHIINSA AMHARAA sodaachisuuf uummata fincila irra jiran kana tooftaa ittiin akka isaan dhaamsan fayyadamuuf jedhaniidha.
Otuu ta’ees ishoo haa deeman jennaan
Si haa fayyisu yaa OPDO
– –
Bifumti keeyyuu ni hima
Dhibee qabda – dhibee cimaa!
Takka cittoo – takka qufaa
Dhaabbii hin qabdu si hurgufa.
Amalli kee akka burree
Takka hantuuta – takka adurree.
Soba keetiin suuqa loota
Bara beelaa quufa goota!
Nutti himta aantumaa saba kee
Kan jiru kaabinee addaggee
– –
Gosa arrabaa sagal qabda
Gaafa Lammadhaabde ni gaggabda.
Qeerronis woyyanenis si waammata
Si wallaalle Jala fi mataa
Kan du’arraa nama hambisu
Rabbi guddaan si haa fayyisu!


text:
Odaan asxaa Oromootii
Bulchiinsa Sirna Gadaa keessati Bokkuufi Faajjiin ykn Alaabaan mallattoo aangoo olaanaati. Bokkuun mallattoo mootummaati. Sirna Gadaa keessati iddoo olaanaa kan qabu Abbaa Bokkuuti. Aangoon kun filannoon osoo hinta'in dhalootaan kan darbaa dhufeedha. Odaan tokkummaafi Dimokraatawaa saba Oromoo bakka bu’a. Innis akkuma alaabaatti sirna Gadaa durii irraa akka maddudha barreefamni Sirna Gadaa Oromoo jedhuu intarneetii irraa arganne kan mul'isu.
Alaabaan mallattoo seera Walaabuu ykn Walaabummaati. Akkasumas mallattoo bilisummaa biyyaa Oromooti. Seera Walaabuu jechuun seera dur durii Oromoon tumatee ittiin of bulchaa ture malee isa jaarraa 15ffaa keessa Madda Walaabuutti haaromsame miti. Hawaasni tokko seera tumatee kan ittiin jiraatu yoo walabummaa qabaateefi eenyummaan isaa kabajameedha. Alaabaan sirna Gadaa durii halluu (bifa)fi hiikaa mataasaa qaba. Halluun alaabichaas tartiibaan Gurraacha, Diimaafi Adiidha.
Hiikawwan buufata halluu alaabaa
A. Hiikni buufata halluu Gurraacha: Olaantummaa Waaqati. Oromoon Waaqni gurraacha jedheeti amana. Huurriin bokkaa qabu guraacha, qaroon ijaa, illi (agartuun) gurraacha. Gurraachi kabajaaf angafummaa, badhaadhummaafi waan hedduu of keessaa qaba.
B. Hiikni buufata halluu diimaa: Ga’anii, bilchaatanii, guutanii argamuufi gootummaadhaan mirga lammiitiif wareegamuu bakka bu’a. Waanti hedduun yeroosaa eeggatee ga'uufi ija guutuu isaa agarsiisa.
C. Hiikni buufata halluu adii: Xumuramuu yookiin raawwachuu agarsiisa. Hurriin rooba hinqabne adiidha. Dabbasaan (rifeensi) nama dulloomee harriin adiidha, daaraan adiidha, lafee gogaan adiidha. Kanaaf adiin mallattoo raawwachuu ykn xumuramuuti.
Akkasumas Sirna Gadaa keessatti alaabaan Oromoo Asxaa Odaa magariisafi urjii shan of irraa kan qabudha. Hiikni isaas, Odaan mallattoo araaraa, dimokraataawaafi tokkummaa saba Oromooti. Urjiileen shan immoo, wiirtuuwwan Odaa addaddaa (Odaa Nabee, Odaa Bultum, Odaa Bisil, Odaa Roobaafi Odaa Bulluq) ykn caasaalee shanan Oromiyaa bakka bu’uu ni mala.
Maalummaa Odaa
Aadaafi seenaa Oromoo keessatti Odaan akka madda nagaafi mallattoo eenyummaa, tokkummaa ummata Oromootti ilaalama. Faayidaa amantiifi siyaasa Oromoo keessatti qaburraa kan ka’e Odaan mukoota jiran keessa baay’ee kabajamaafi eebbifamaadha. Umriin isaas dheeraadha. Uumamaan lalisaa ta’ee bifti isaa harbuu ykn qilxuu fakkaata. Muki kun yoo caamsaan dheeratelle hingogu. Kana malee uumamaan lafa jala bakka bishaan ykn jiidhina qabutti biqila. Guddinni isaa hanga tokko ol ka’ee dameen isaa waan waggaa waggaan dalga dagaaguuf bal’atee gaddisa ta’uun namaafi looniif madda qabbanaati .
Gaaddisni Odaa iddoo itti Ayyaanni Muudaa raawwatuufi miseensonni Gadaa sirna Ayyaana ce’umsaa itti sirneeffatanidha. Galmi Abbaa Muudaafi teessoon Abbootii Gadaa Odaa jalatti ijaarama.
Walumaagalatti halluuwwan sadeen akkasumas asxaan Oromoo Odaan Sirna Gadaa Oromoo keessatti dur irraa kaasanii tajaajilarra oolaa kan turaniifi hanga yoonaattis ulfinaafi kabaja isaanii eeggatanii ibsama Oromoo ta'aanii kan itti fufaniidha. Oromoon marti hiikawwan halluufi asxaa alaabaa isaa beekuun jaalala olaanaadhaan kunuunsee yoonaan ga'eera. Dhaloota dhufutti dabarsuufis hiika isaa beekuurra darbee wareegama itti kanfalame yaadachuun seenaa isaas dhalootaaf dabrsuu qaba jenna.
Saamraawiit Girmaatiin


text:
OOKKRROOŢŢNNIICCAA PPRREEDDSSEEDDNNIIKKAA ZZVVEEZZEE šštt.. 2299
SSppooššttoovvaannee ččllaanniiccee,, ssppooššttoovvaannii ččllaannii !!
SSkkuuppššččiinnaa ZZvveezzee jjee bbiillaa iizzvveeddeennaa ddnnee 2299..0055..22001100 iinn nnaa nnjjeejj ssoo bbiillii sspprreejjeettii vvssii sskklleeppii iinn zzaakklljjuuččkkii,, kkii jjiihh jjee pprreeddvviiddeell ddnneevvnnii rreedd.. DDoollooččeennee aakkttiivvnnoossttii ssoo vv sskkllaadduu ss pprrooggrraammoomm oossttaallee ppaa ssee bboo ddooggaajjaalloo vv jjeesseennsskkeemm iinn ddeellnnoo zziimmsskkeemm oobbddoobbjjuu.. ZZaarraaddii llaažžjjeeggaa sspprreemmlljjaannjjaa bboomm vvsseebbiinnoo ooppiissaall ppoo ppoossaammeezznniihh ppooddrrooččjjiihh..
11.. ZZAAPPIISSNNIIKK SSKKUUPPŠŠČČIINNEE::
PPoossrreedduujjeemm vvaamm zzaappiissnniikk sskkuuppššččiinnee,, kkii jjee uusskkllaajjeenn iinn ppooddppiissaann ss ssttrraannii ddeelloovvnneeggaa pprreeddsseeddnniikkaa iinn zzaappiissnniikkaarrjjaa.. OOrriiggiinnaall zzaappiissnniikkaa zz vvsseemmii ppooddppiissii,, ppoorrooččiillii iinn pprriillooggaammii ssee nnaahhaajjaa vv aarrhhiivvuu ZZvveezzee.. PPootteekkaa ttuuddii ppoossttooppeekk rreeggiissttrraacciijjee sspprreemmeemmbbee PPrraavviill ZZvveezzee iinn vvsseeggaa ppoovveezzaanneeggaa vv tteejj zzvveezzii.. KKoo ddoobbiimmoo uurraaddnnoo ppoottrrddiilloo iizz SSttaattiissttiiččnneeggaa uurraaddaa SSlloovveenniijjee bboommoo sspprreemmiinnjjaallii ttuuddii nnaazziivvee iinn oobbvveeššččaallii CC..OO..MM.. iinn vvssee,, kkii mmoorraajjoo bbiittii oo tteemm oobbvveeššččeennii..
22.. PPRRAAVVIILLAA ZZVVEEZZEE::
PPoossrreedduujjeemm vvaamm ttuuddii PPrraavviillaa ZZvveezzee,, kkii ssoo bbiillaa sspprreejjeettaa nnaa 3344..sskkuuppššččiinnii.. PPrraavviillaa bbooddoo ddoossttooppnnaa ttuuddii nnaa iinntteerrnneettnnii ssttrraannii ZZvveezzee..
33.. NNAARROOČČIILLOO OOBBRROOČČKKOOVV ZZAA LLEETTOO 22001111::
KKoott vvssaakkoo lleettoo jjee bbiilloo iizzvveeddeennoo ttuuddii nnaarrooččiilloo oobbrrooččkkoovv zzaa lleettoo 22001111 iinn ssiicceerr vv sskkllaadduu zz nnoovviimm nnaaččiinnoomm zzbbiirraannjjaa ččllaannaarriinnee vv ZZvveezzii.. TTaakkššeenn nnaaččiinn jjee ppoovvzzrrooččiill nneekkaajj zzmmeeddee ssaajj ppaarr ddrruušštteevv nnii rraazzuummeelloo nnoovveeggaa nnaaččiinnaa vveennddaarr ssmmoo zzaaddeevvee uurreeddiillii.. KKoott bboossttee iizz pprriilloožžeennee VSEM DRUŠTVOM IN ČLANOM PREDSEDSTVA
ttaabbeellee vviiddeellii jjee oobbrrooččkkee nnaarrooččiilloo 2266 ddrruušštteevv,, 11 ddrruuššttvvoo jjee ppllaaččaalloo ssaammoo ččllaannaarriinnoo.. TToorreejj šštteevviilloo ddrruušštteevv,, kkii nnaarrooččaajjoo oobbrrooččkkee ssee nnii bbiissttvveennoo zzmmaannjjššaalloo.. NNaarrooččeenniihh jjee bbiilloo 1166..773355 oobbrrooččkkoovv kkaarr jjee 998877 mmaannjj kkoott vv pprrvveemm nnaarrooččiilluu lleettaa 22001100.. KKlluubb nneekkaatteerriimm kkrriittiikkaamm ttaakkoo nnaa kkoonnffeerreennccii iinn kkaassnneejjee nnaa sskkuuppššččiinnii sspprreejjeetteemmuu nnaaččiinnuu ppllaaččiillaa oobbrrooččkkoovv iinn ččllaannaarriinnee ttoo nnii ttaakkššeenn uuppaadd,, kkii bbii kkaazzaall nnaa iizzrraazziittoo nneezzaaddoovvoolljjssttvvoo kkoott ssoo bbiillaa ssppoorrooččiillaa iizz nneekkaatteerriihh ddrruušštteevv.. OOcceennjjuujjeemm,, ddaa jjee ttoo pprreejj ppoosslleeddiiccaa ttrreennuuttnnee eekkoonnoommsskkee ssiittuuaacciijjee iinn kkrriizzee..
44.. ZZNNAANNII TTEERRMMIINNII TTEEKKMMOOVVAANNJJ VV JJEESSEENNSSKKEEMM OOBBDDOOBBJJUU::
SSppooššttoovvaannii,, pprrii pprreegglleeddoovvaannjjuu iinntteerrnneettnnee ssttrraannii llaahhkkoo nnaajjddeettee tteerrmmiinnee tteekkmmoovvaannjj ttaakkoo ddoommaa kkoott vv ttuujjiinnii.. VV tteemm ččaassuu ssmmoo pprreejjeellii iinnffoorrmmaacciijjoo oo oorrggaanniizzaacciijjii tteekkmmoovvaannjj ššee iizz ddrruuššttvvaa TTrrbboovvlljjee.. OO vvsseehh tteekkmmoovvaannjjiihh ssooffiinnaanncciirraannjjuu iinn oorrggaanniizzaacciijjii pprriinnoossaa ppttiicc bboo pprreeddsseeddssttvvoo ZZvveezzee sskklleeppaalloo nnaa ssvvoojjii sseejjii,, kkii bboo 44.. SSeepptteemmbbrraa.. OO vvsseehh ppooddrroobbnnoossttiihh iinn sskklleeppiihh bboossttee oobbvveeššččeennii.. SSiicceerr ppaa ssoo vv tteemm ttrreennuuttkkuu zznnaannii tteerrmmiinnii tteekkmmoovvaannjj::
-- 2255..0099..1111 ssppeecciiaallnnaa rraazzssttaavvaa ppaappiigg TTrrbboovvlljjee
-- 1144..1100..1111 ddoo 1177..1100..1111 rreeggiijjsskkaa rraazzssttaavvaa ZZaassaavvjjee 22001111
-- 2211..1100..1111 ddoo 2244..1100..1111 mmeeddnnaarrooddnnaa rraazzssttaavvaa UUddiinnee
-- 0011..1111..1111 ddoo 0077..1111..1111 mmeeddnnaarrooddnnaa rraazzssttaavvaa VViicceennzzaa
-- 1111..1111..1111 ddoo 1144..1111..1111 mmeeddnnaarrooddnnaa rraazzssttaavvaa NNoovvaa GGoorriiccaa
-- 1188..1111..1111 ddoo 2211..1111..1111 mmeeddnnaarrooddnnaa rraazzssttaavvaa RReeggggiioo EEmmiilliiaa
-- VV ddeecceemmbbrruu ddrržžaavvnnaa rraazzssttaavvaa vv oorrggaanniizzaacciijjii ddrruuššttvvaa KKrraannjj
-- VV jjaannuuaarrjjuu ssvveettoovvnnaa rraazzssttaavvaa vv FFrraanncciijjii
PPoozziivvaamm vvssaa ddrruuššttvvaa,, kkii bbooddoo oorrggaanniizziirraallaa ddrruuššttvveennaa tteekkmmoovvaannjjaa aallii ssooddeelloovvaallaa vv ookkvviirruu kkaakkššnniihh ddrruuggiihh tteekkmmoovvaannjj iinn sseejjmmoovv,, ddaa ppoossrreedduujjeejjoo tteerrmmiinnee ss kkaatteerriimmii bboommoo sseezznnaanniillii ččllaannssttvvoo..
LLeepp ppoozzddrraavv ddoo ssnniiddeennjjaa!!
PPrreeddsseeddnniikk ZZvveezzee::
IIssttookk CCIILLEENNŠŠEEKK


text:
Yaada ibsa mootummaa naannichaa akka armaan gadiitti guutummaan isinii dhiyeessineerra.
Seenaa biyya keenyaa keessatti duubatti hafummaafi wallaalummaan godaannisni ummata keenyarratti gatanii darban qabsoo har’a deegaa maqsuu dabalatee gageessaa jiruu daran dhimmoota ulfaataa taasisan akka ta’e ummatni naannoofi biyya keenyaa haalan hubatu. Mootummaan sirna federaalawaa dimokraatawaafi misoomawaa yaa ta’uu ummataafi heeraan ijaarame fedhiifi faayidaa ummattoonni biyya keenyaa sirna dimokraasii keessatti argachuu barbaadan kan ittiin ibsataniifi mirkaneeffatanis godaannisa kana hundeerraa dhabamsiisuuf akka ta’e beekamaadha. Waggoottan 25’n dabran keessa mootummaan naannoo oromiyaas ta’e biyya keenyaa jijiiramni bu’uraa dame barnootaarratti fiduudhaaf tattaafiin taasisaniifi bu’aa ba’iin keessa dabarsan hangam takka wareegama akka gaafate ragaan ummata naannoo keenyaati.
Oggansi damee barnootaa kennamaa ture bu’uraalee misoomaa damichaa babal’isuu fi, carraa barnootaa ilmaan oromoo jaarraa hedduudhaaf dhabanii duubatti hafummaafi hiyyummaaf itti saaxilaman keessaa baasuuudhaan injifannoo dacha gonfachiisuu danda’eera. Har’a ijoollen oromoo miiliyoona saddeetii ol ta’an waggaatti carraa barumsaa akka argatan biyyaa itti taasifamaa jiru, Barattoonni kuma dhibboota hedduutti lakkaa’aman carraa barnoota olaanaa argachuu akka danda’an biyya itti taasifame, koolleejjotaafi yunivarstiiwwan 45 olitti lakkaa’aman naannoo oromoiyaa keessatti qofaa akka ijaaramanitti taasifamedha. Bu’aan kun seenaa kaleessaa geeddaruudhaan biyyaafi dhaloota haarawaa addunyaa fuulduratti mataa olqabatee tarkaanfatu uumudhaaf kutannoo mootummaan qabun kan dhufedha.
Humnootni badiifi gantummaa biyyaa raawwataa jiran guddinaa, misoomaafi ijaarsa sirna dimokraasii keenya gufachiisudhaaf gochaawwan badii garaagaraa keessumaa ummata oromoo irratti aggaamaa turan ummatni naannoofi biyya keenyaa onnee guutudhaan fuuldura dhaabachaa, dogoggora uumame sirreessaafi toora sirrii qabachiisaa akka har’a gahan beekamaadha. Keessumaa naanoo oromiyaafi kallattiidhaan ummata oromoorratti aggaamiwwan raawwataman cunqursaa dacha kaleessaafi gabrummaa sirnoota gita bittaa nafxanyaatiin gageeffamaa ture duubaan deebisuudhaaf kan karoorfataman akka ta’eefi ummanni naannoo keenyaas akkuma kaleesaa qabsoo wareegama hadhaawaa gaafateen injifachaa as gaheera.
Bara kanas rakkoolee bulchiisa gaariifi gaaffii misoomaan walqabatan ummatni naannoo keenyaa mootummaa isattiif dhiyeesaa ture jalissuufi daran fiixee hin malletti baasudhaan humnootni badii kun dirree barnootaa jeeqaa bahaniiru. Jeequmsa kanas faayidaan dhumaa isaa diigicha biyyaa akka ta’e hubachuudhaan ummatni oromoo daangaa hanga daangaatti fuuldura dhaabachuun tasgabbeeseera. Mootummaa ofiisa ijaare gaafatamaa gochuu akka danda’uufi deebii dimokraatwaa argachuu akka danda’us irraa barateera. Dogoggora deemsa keessa akka ummataattis ta’e qaama hawaasaatti uumerraas akkasuma barumsa fudhatee darbeera.
Mootummaan nannoo oromiyaa gaafii barataan, qonnaan bulaan, jiraataan magaalaafi qaamoleen hawaasaa hundi rakkoo bulchiisa gaariifi misoomaarratti qaban kabaajaafi ulfina guddaan fudhatee sirreessudhaaf ummata hirmaachisuuf waadaa galeera. Waadaa isaas hojii qabatamaan agarsiisaa jira. Dirreen barnootaa akka nagaafi tasgabbii horatu humna guutuun hojjechaas jira.
Haalli kun kanaumaan osoo jiruu qormaata biyyaalessaa karaa naga qabeesaafi tasgabbaahadhaan keennuudhaan barataa oromoo carraa dorgomummaa walqixaa naannolee biraa waliin qabu akka hin dhabne ofeeggannoo cimaadhaan hojjetamaa wayita jitutti humnootni badii diigicha dhaloota oromoof kaleessa kaayyeffatan kunoo guyyaa har’aa sadarkaa biyyaalessatti olguddisuudhaan gochaa hanna qormaataa kutaa 12ffaa olaantummaadhaan gageesudhan, biiftuun dhaloota abdii boruu wayita dukkanooftu gammachuudhaan dhiichisuudhaaf carraa godhatanii dhaadachuurratti argamu.
Gochaan kun dhalootaafi biyya diiguudha. Egeree biyyaalessaa ummata oromoo fuuldura dhaabachuudhaan jireenya ofii dafqa ilmaan oromootiin ijaarrachuudhaaf gochaa raawwatame akka ta’e ummatni naannoo keenyaa nihubata. Mootummaan naannoo keenyaa qormaata ummata oromoo qunnamaa ture hundaa biilchinaaf gahumsa cimaadhaan keessa darbaa akkuma ture gonkuma egeree biyyaa dukkaneesudhaaf warra kufanii ka’an kanneeniif carraa akka hin kennine mirkaneesuu barbaada.
Ummatni naanoo keenyaas doofummaa, wallaalummaafi duubatti hafummaa dhalootarratti fe’uudhaaf sosochii godhamu kana hadheeffatee sadarkaa hundatti balaaleffachuu qaba. Barataan oromoo carraa isaa dukkaneessudhaf warra fiiganii gufuu jala danqaran kanneen hadheeffatee balaaleffachuun irraa eegama.
Mootummaan badii raawwatame kana tasuma akka hin dabalamneef hojjechuu cinaatti ooggnasa misoomawaa kennuun yeroo gabaabaa keessatti qormaata qopheessudhaan barataan oromoofi biyyaalessaa egereen isaa akka hingufanne halkanii guyyaa akka hojjetu mirkaneesuu barbaada. Humnoota badii gochaa qaanesaa kana raawwatanis araarama tokko malee qoratee yakka gantummaa biyyaatiin seeratti dhiyeessudhaaf kutannoo qabu ibsa.
Caasaan barnootaa, maatiin barattootaafi barataan naannoo keenyaa gochaan raawwatame kun egeree naannoo keenyaa badhaadhinarraa duubatti deebisuu kan kaayyeffate ta’uusaa hubachuudhaan sirreeffama mootummaan fudhatu onnee guutudhan deeggaruun irraa eegama. Ummatni naannoo keenyaas akkuma kaleessa gochaa ture barnootni isaaf lubbuu misoomaa ta’uusa hubachuudhaan gochaa humnootni badii dirree kana keessatti raawwataa jiran gonkuma imala haaromsa keenya gufachiisuu akka hindandeenyeefi gochaa isaanitiin qaanii akka uffatan itti agarsiisudhaf irree tokkoon qabsaa’uun irraa eegama.
BDHKMNO
Caamsaa 2008
Finfinnee


text:
suuraa _jum`aadhaa
Commentaren
Transcriptie
Hiikkaa suuraa Jumkgaadhaa yS Suuraa Jumkgaadhaa * Dura dursoo suuraa tun {suuraajumkg- aadhaa} je'amti . * Isiin suuraa madiina'aati . * Aayanni is'ii kudha tokko {11}. *Lakkooysi isi'ii jahaatamii lama62 *lsiin eega suuraa saffiitii buute. *Jalqaba maqaa waaqa rahgmata qabuutii ijk . *Wanni sami`iifii dachii keessa jiru hundi ('&%$#"! rabbi guddifti , waan isaan hin malle malle hundarraa isaa qulqulleessiti hu ndinuu afaan beekhun hundinuu waan rabbiin tayaa je`een tayan aduun rab biin ibis je`een hin didduu ni ibsiti namninis hanga aylii hin horin hanga garaa haadhaa keeessa jiru eegasille`ee waanuma rabbiin taye je`een taya kun hundinuu rabbiif gad je`u je`ama *Rabbiin mootii waa hunda uumee qabu . ) *Kan waan isaan hin malle hundarraa qu * lqullaaye kan waan guutuu taye hunda qabu takkaa wassafamuun *Jabaa hin mooyamne + 1} *Kan dalagaan isaa hundi bareeddu -, *Rabbiin isa arabaa waan katabne, kan 43210/. qaraanetti ergamaa isaa Muhammad erge .kanuma isaanirraa taye.kan qaraane , kan katabne *Kan eegasii qur'aana Rabbiin ,buuse isa76 5 anirratti qara'u,qur'aana jechaafii ma'naan isaa guutu'uu. *Kan haala isaan keessa jiran , hundarraa 8 isaan qulqulleysu .irraa isaan dhowwu , 1 Hiikkaa suuraa Jumkgaadhaa *Kan ma'naa waan isaanirratti qara'uu , :9 isaan barsiisu. *Kan sunnaa, yookaa heera isaan barsiisu ; kan haala jiru'uu guutuu hundatti isaan ajajee , haala hamaa hundarraa isaan dhoowwu .hanga beekkomsa addunya'aa aakhira'aa bara tanii , haqa rabbi tifii, kan namaa hunda baranii , dalagaa gaarii hundaan dhaabbatanii , dala gaa hamtuu hundarraa fagaatanii qajeelanii guutam 2}*Kan san durajallina badaa, mul'ataa, C BA @? > =  *Rabbii keessan zakkaruu heddommeys DCB a'aa afaanin .takkaa qalbi'iin , takkaa lach uunuu .qur'aana qara'uudha .nabirratti .rahgmata buusuudhan .Rabbii keessan yaadatuu heddommeessaa 10}*Akka waa hunda keessatti milko G FE oytan gaafa duraa , khuxbaa jum'aadhaa , salaata booda godhan.duuba gaaf tokko , odoo nabi Muhammad khuxbaa godhu'utti jiruu , warri masjida kee ssa jiru kan khuxbaa dhaggeeffatu ,gaalli shamadaa, hedduun, shaamirraa , nyaatafii meeshaa warri madiina'aa itti haajamu, dhiibee dhufe, jechaa dhagayan .dibbee dhawamtuun.hoggaa san warri masjida keessa jiru , dhii ra khudha lamaafii , dhalaa torba , takkaa nama afurt ama malee, masjidaa yaa'anii, gaala shammadaa afaan bayan.hoggaa san Rabbiin aayata buusee akki je'e . * Asaabonni kee hoggaa naggada argan NMLKJIH takkaa tapha, waan faaya addunya'atti rarra'u argan, ka'aniiti gara meeshaa naggadaa sanitti , ori'an, takkaa saniif bayan.eega salaanni dhu mee , bayuun ni gayaa yaada'aa, akkuma Rabbiin hoggaa salaanni dhu mte adda faca'aa dhaa rizqii barbaaddadhaa je'een , khuxbaan salaatarraayii mitii yaada'aa. * Sii dhaabbatee khuxbaa qara'u si dhiisa QPO nii si biraa yaa'an . 5 Hiikkaa suuraa Jumkgaadhaa *Wanni isaanin jettu sawaaba Rabbiitu [ZY X WVUTS R taphaafii naggadarra warra amaneef caala 11}*Rabbii irra caala nama waa namaa _ ^ ]\ kennuutii .tanaaf jecha rizqii isurnarra ba rbaaddadhaa.duuba eega dubbiin tun ar gamte nabi Muhammad nageenyi isaanirratti haajiraatuu khuxbaa jum'aadhaa sal aata dura godhe 6
Vergelijkbare documenten
suuraa _qasgasg
* Dura dursoo suuraa tun {suuraajumkg- aadhaa} je'amti .Nadere informatie
suuraa _yuusuf - bakka rashaad
hawwan.dilii harki isaanii dalagee dab arse beekanii. cubbuu isaan dala ganirraa takka: nabi Muhammaditti ama nuu dhabuu isaanitii.silaa odoo jaalall...Nadere informatie
suuraa _aali imraan
aakhira'aa wallaalanii , dhama'anii duuba sababaa nabi Muhammad itti er gee, shari'aa guutuu, waan namni jiruu addunya'aatifii ,jiruu aakhira'aatif, ittiNadere informatie
000_1 Borena Manual Cover (Oromio)
biin ibis je`een hin didduu ni ibsiti namninis hanga aylii hin horin hanga garaa haadhaa keeessa jiru eegasille`ee waanuma rabbiin taye je`een tayaNadere informatie
Page 1 1
aakhira'aa wallaalanii , dhama'anii duuba sababaa nabi Muhammad itti er gee, shari'aa guutuu, waan namni jiruu addunya'aatifii ,jiruu aakhira'aatif, ittiNadere informatie
Aqiidaa Ahlus-Sunnaah fii Kijiba Ahbaashii
wallaalaf,dhaga'aan Rabbi jeanii gabarran .kan haqa namaa wallaalaf ,dha laa jirtuu awwaalan.kan jabaan haqa laafa'aa nyaatu.karaa jiruu addunya'aaNadere informatie


text:
Gazzexeessaan Raadiyoo Sagalee Jarmanii, ka Doochee Veelee, hojiidhaaf gara bulchiinsa naannoo Affaritti otuu bobba’ee jiruu, sa’atiilee haga tokkoof to’annaa ppolisii jala turee hiikamuun isaa beekamee jira. Cunqursaa fi dararaan akka irratti raw’atame VOAtti ka dubbate gaazzexeessichi – Yohaannis Gebre-igzaabiheer, Itiyoophiyaa keessatti nageenyi gaazzexeessotaa yaaddessaa ta’uu dubbata. Ministarri dhimmoota Koominikeeshinii mootummaa Itiyoophiyaa, dhimma sana ka dhiheenyaan hordofaa jiran ta’uu dubbatan.
Koomishinara poolisii Affaar telefoonaan haasofsiisuuf carraaqqiin goone hin mikoofne – jedha gabaasaan keenya – Melleskaachew, Amahaa Finfinnee irraa.
Gaazzexeessaan Raadyoo Sagalee Jarmanii, ka Doochee Veelee – Yohaannis Gebre-igzaabiheer, kaleessa gara bulchiinsa naannoo Affaar deemuun isaa caama naannawa sana mudate gabaasuuf ta’uu gaazzexeessaa VOA-tti himee jira. Magaalaa guddittii bulchiinsa naannoo Affaar – Samaraa akkuma ga’ettis, gara waajjira itti-gafatamaa Ittisa balaa naannoo sanaa – gaaffii fi deebii geggeessuuf beellama fudhachuu isaa dubbata – gaazzexeessaa Yohaannis. Kana gidduutti, haala isa mudate ennaa ibsus “kana gidduutti, Dochee Veelee irraa wanna natti himame tu ture. Yunivarsitiin Samaraa achuma jira waan ta'eef, prezidaantiin Yunivarsitii sanaa hidhamuu oduu dhageenyee jirraa tii --- gama isa hidhamees, gama isa hidhees gaafadhuu oduu hojjedhu – ka jedhu, gulaalaa kiyya irraa natti himame. Yeroo sanatti, ani Yunivarsiticha irraa naman quunnamu waanan hin qabneef, yeroo dheeraa gara sanatti deddeebi’uu irraa hirityootan Affaar keessaa qabu keessaa tokkon gaafadhe. Telefoona itti-gaafatamaa quunnamtii uummataa Yunivarsitichaa waan hin qabneef, hiriyoonni isaa ka biroon “garaf manaatti deemee jiraa tii, mana isaatti argachuu dandeessa” jedhe. Kanaaf hiriyaan koo kun na fudhatee gara mana isaa deeme. Waa’ee hidhamuu prezidaantichaa gabaasuuf jedheen, waraqaa eenummaa koo itti agarsiise. Dhimmi kun wanna seeraan qabamee jiru waan ta’eef, har’a wabiidhaan hiikaman iyyuu akkamitti akka hiikaman waan beekame waan hin jirreef sitti himuu hin dana’u naan jedhan. Kana irraa ka’uudhaan, waa’ee Prezidaantii Yunivarsitichaa gaaffii fi deebii geggeessitee jirtaa fidi” jedhanii na qorataa turan, jedha – gaazzexeessichi Doochee Veelee.
Kanneen qorannaa kana irratti geggeessan namoota shan akka ta’an kan VOA-tti dubbate – gaazzexeessaan kun, Koomishinara Koomishinii Poolisii naannoo sanaa, itti-aanaa isaanii, ajajaa humna addaa, akkasumas itti-gaafatamoota qajeelchaa fi qorattoota kan of keessaa qaban miseensota komaand-poostii akka tahan tu natti himame – jedhee jira.
Sababaan hidhamuu prezidaantii Yunivarsitii Samaraas, baatiilee lama dura, kuusaan meeshaa Yunivarsitichaa ennaa gubatetti, prezidaantichi, akka qorannaan foorensikii irratti geggeessamu gaafachuu isaanii wajjiin kan walqabate ta’uu dubbate – gaazzexeessichi Yohaannis.
Kana ilaalchisuun, gabaasaan keenya – Melleskaachew Ammahaa – Dr. Nagariitti bilbilee gaafachuu isaa dubbata. Yeroo itti bilbilame sanatti akka waajira isaanii keessa hin jirre itti dubbatanii, “dhimma sana quba. Sababaa hidhamuu gaazzexeessichaas qorataa jirra” jechuu isaanii gabaase – Melleskaachewn. Koomishinara Koomishinii bulchiinsa naannoo Affaar – Obbo Aloo Afkaayinitti deddeebisee bilbilee argachuu dhabuu isaas gabaasee jira.
Kana cuqaasuun gabaasaa guutuu dhaggeeffadhaa


text:
Ajjeechaa obboleessa hoogganaa Kim Jong Un kan Kim Jong Nam ilaalchisuu dhaan poolisiin Malaysia diplomaatii kooriyaa kaabaa dabalatee shakkamtoota lammiiwwa Kooriyaa kaabaa sadii itti dabalaa gaaffiif dhiyeessuuf jira.
Hoogganaan poolisii Malysia Kaaliid Abubakar tuuta oduuf ibsa kennaniin shakkamtoonni kun embasii kooriyaa kaabaa Kuala Lumpur-tti itti aanaa barreessaa kan ta’an Hyon Kwang Song dabalatee namoota sadii.
Abubakar akka jedhanitti shakkamtoonni kun hamma iyyuu Kuala Lumpurtti argamu. Oiikusuub yoo isaan fedhii isaaniin hin argamne ta’e dirqisiisuuf jira jedhan.


text:
Waaltina Afaanii!
Afaan Oromoo erga afaan hojii mootummaa naannoo Oromiyaa ta’ee waggoota 25 ta’eera. Afaan kanaan waajjiraalee garaa garaa keessatti ittiin hojjetama jira.Kitaaboleen barnootaa ittiin barreeffamanii afaan barnootaa ta’eera.Kitaaboleen asoosamaafi, seenaa,akkasuma hinbaayi’etin malee diraamaan,tiyaatirriifi fiilmiin Afaan Oromootiin hojjetamaa jiru.
Afaan kun akka guddatee waaltinaa’uuf mootummaa naannoo Oromiyaa biiroo aadaafi turrizimii Oromiyaa giddu-gala aadaa Oromootti,gareen waaltina Afaan Oromoo hundaa’ee sochii gaariirra jira.Jildii 11ffaa kana irratti, waa’ee kanaa akka ibsa nuu kennaniif rippoorterri keenya Masqaluu Baalchaa obbo Dirribaa Trrafaa,giddu gala aadaa Oromootti,qindeessaa garee moggaasa jechootaafi waaltina Afaan Oromoo haasofiisee ture.Obbo Dirribaa Tarrafaa yeroo isaanii wareeganii waan ibsa nuu kennan isaan galateeffanna.
Siifsiin Afaan ofiitiin barreessuufi dubbisuun hawaasa tokkoof bu’aan inni qabu maali?
Obbo Dirribaa Afaan ofiitiin barreessuufi dubbisuun faayidaalee hedduu qaba. Inni guddaan afaan ofiitiin barreessuufi dubbisuun sabboonummaa dagaagsa. Sabboonummaan immoo waan baay’ee of keessaa qaba. Inni duraafi hangafaa, waan ofii beekuudha. Of baruudha. Of ta’anii argamuudha. Kana jechuun aadaa, biyya, afaan, seenaa, amantii, duudhaa, safuu, sirna bulchuusaafi hawaasummaa, akkasumas sirna dinagdee ofii sirriitti beekuufi hubachuudha. As keessatti afaan ofiitiin barreessufi dubbisuun gahee inni qabu baay’ee murteessaadha. Afaan keenyaan kan barreessinuufi dubbisnu yoo ta’e eenyummaa keenyaafi maalummaa keenya sirriitti beekna, sirriitti hubannas. Aadaa, seenaafi afaan keenya sirriitti beekuun eenyummaa ofii beekuudha. kunuunsa barbaachisaa ta’es ni taasifnna. Duudhaafi safuu abaabileefi akaakilee keenyaa sirriiiti hubannee dhalootaa dhalootatti dabarsina. Kun eenyummaafi ofitti amanamummaa (Self steam) keenya cimsa; sabboonummaas dagaagsa.
Gama biraatiin afaan ofiitiin barreessuun dandeettii waa barreessuufi yaada ofii karaa salphaafi ifa ta’een ibsachuu keenya cimsa. Fedhii waa barreessudhaaf qabnu, fedhii yaada ofii sodaa tokko malee jechoota adda addaatiin ibsuu keenyaa cimsa. Afaan ofiitiin barreessuun guddina ogbarruufi afaan ofiitiifis faayidaan inni qabu olaanaadha. Afaan ofiitiin dubbisuunis akkuma kana faayidaa olaanaa qaba. Yaadrimeefi qabiyyee yookiin ergaa barreeffama tokkoo haala salphaa ta’een akka hubannu nu gargaara. Dandeettii dubbisuufi waa hubachuu keenyaa cimsa.
Afaan ofiitiin barreessuufi dubbisuun afaan biroo(Afaan lammaffaa) barreessuufi dubbisuuf illee daandii kan saaqudha. Afaan ofiitiin barreessuufi dubbisuun hojii kamiyyuu keessatti dhiibbaa xiinsammuu waan hin qabneef yaada keenya karaa salphaa ta’een akka ibsannuufi waa tokko sirriitti akka qalbeeffannuufi hubannuuf shoora olaanaa qaba jechuun ni danda’ama.
Siifsiin Afaan Oromoo haala faffaca’een jiraachuurra gara waaltinaatti yoo deemu hammam milkaa’e?
Obbo Dirribaa Akkuma beekamutti uummanni Oromoo jaarraa tokkoo ol sirna gita bittootaatiin cunqurfamaa turuun isaa ni yaadatama. Cunqursaa bara dheeraa kana keessatti mirgoota hedduu sarbamaa turuunsaas kanuma beekamudha. Kanneen keessaa aadaa, afaaniifi seenaasaa dagaagfachuu, guddifachuu, beeksifachuufi kunuunfachuu dhabuu, afaan isaatiin barreessuu, barachuufi dubbachuu dhorkamuun isaan muraasadha. Afaan Oromoo sirnootaa gita bittootaa darbanii kanneen keessatti hacuuccaafi dhiibbaa irratti taasifamaa tureen baduu baatus waaltinaafi guddina isaarratti dhiibbaan ture baay’ee cimaadha. Haala faffaca’een dhokatee gumbii ykn dagoogoo hawaasa isaa keessa turee afaaniin qofa dhalootaa dhalootatti darbaa tureera. Hata’uutii, qabsoofi aarsaa gootonni Oromoo taasisaniin afaan kun hiree argatee afaan barnoota, afaan hojii, afaan barreeffamaa, akkasumas afaan saayinsiifi teeknoloojii ta’ee ummata isaa tajaajilaa jira. Dhugaan amma jirus kanuma mirkaneessa. Gama waaltinaatti yoo deebinu, waaltinni afaanii adeemsadha. Altokkotti ykn bara tokko keessatti kan raawwatu miti. Afaan tokko ni jira taanaan, hawaasni afaanicha dubbatu ni jira taanaan waaltinni afaaniis yoomiyyuu ni jiraata. Keessattuu Afaan Ummata Oromoo yeroo dheeraaf hacuuccaa jala ture kana bifa addaatiin xiyyeeffannaan kennameefii bal`inaafi gadi fageenyaan itti fufinsaan qorachuufi waaltessuun baay’ee murteessaadha. Qorannoo afaanii keessatti immoo hojiin waaltina afaanii bakka olaanaa qaba. Hojiin waaltina afaanii guddina afaan tokkoo saffisiisuufis ta’ee afaanicha afaan saayinsiifi teeknoloojii taasisuu keessatti gumaacha olaanaa waan qabuufidha.
Kana malees waaltinni afaanii guddina afaan tokkootiif baay’ee murteessaadha. Tokkummaafi jaalala hawaasa afaanicha dubbatuu cimsuu keessatti gaheen inni qabu olaanaadha. Sirna baruufi barsiisuu keessatti gahee inni qabu salphaa miti. Kanaafuu dhimmi waaltina afaanii, afaan tokko afaan saayinsiifi teeknoloojii taasisuufis ta’ee waaltina afaanichaa saffisiisuu keessatti gahee olaanaa ni qaba. Gama kanaan koree waaltinaa Afaan Oromootiin waggootii digdamman darban keessa hojiin hojjetamaa ture baay’ee kan nama jajjabeessufi kan nama onnachiisudha. Koreen kun dhaabbilee mootummaafi miti mootummaa adda addaa irraa walitti bahuun kan gurmaa’e yoo ta’u, jechoota ummata keenya keessa jiran, keessattuu jechoota dagatamanii turan ifa baasuun, akkasumas jechoota saayinsiifi teeknoloojiidhaaf tajaajilan moggaasuun faayidaa hawaasaatiif akka oolan taasisaa tureera. Haaluma kanaan jechoota moggaafaman barruulee Wiirtuu Jildii 1-11 irratti maxxansiisuun ummata bira akka gahan taasifamaniiru. Haala kanaan yeroo ammaa milkaa’inni gama waaltina Afaan Oromootiin jiru gaariidha jechuun ni danda’ama. Waaltinni Afaan Oromoos sadarkaa gaariirra kan jirudha.
Haata’uutii, hojiin hojjetamaa ture gaarii ta’us ammallee rakkoon hin jiru jechuun hin danda’amu. Rakkoon inni guddaan waaltina Afaan Oromoo irratti mul’atu, hojiin waaltina afaanii wiirtuu tokko irraa tamsa’uu dhabuudha. Akka saayinsiin afaanii jedhutti, waaltinni afaanii wiirtuu tokkotti gaggeeffamuu qaba. Kana ta’uu baannaan seera waaltina afaanii kan faallessuufi dogoggora kan uumu ta’a. Haala qabatamaa amma jiruun garuu waaltinni afaanii akkaatuma barbaadameen iddoo adda addaatti raawwatamaa jira. Kun immoo waaltina afaanii irrattis ta’ee guddina afaan tokkoorratti dhiibbaa guddaa ni geessisa. Fkn.Yuunivarsitootaafi Kolleejjoota adda addaa keessatti, akkasumas hayyoota dhuunfaa biratti jechoota moggaasuufi waaltina afaanii gaggeessuun rakkoo guddaa uumeera.
1. Ogbarruun Oromoofi afoolli Oromoo ammam walgargaaru?
Akkuma beekamutti Afaan Oromoo afoolaan dureessadha. Afoolli Oromoo dilbii bara dheeraati; cirracha bishaaniitis. Waraabamee, lakkaawamee, akkasumas dhamdhamamee kan dhumu miti. Afoolli akkuma maqaan isaa ibsutti hambaa abaabileefi akaakileerraa jecha afaaniitiin (orally) dhalootarraa dhalootatti darbaa dhufe; ammas darbaa kan jiru; fuula duras darbaa kan jiraatudha. Akka hayyoonni afoolaa jedhanitti, afoolli muuxannoo jireenyaati. Akkuma ogbarruu barreeffamaa, yaada, falaasama, aadaafi duudhaa ilma namaa ifa baasa. Akkasumas gammachuufi gadda, jaalalaafi jibba, amantaafi shakkii, jabinaafi dadhabina, fedhiifi hawwii hawaasa tokkoo ifa baasuuf afoolli gahee olaanaa ni qaba.
Gabaabumatti, afoolli hima; dubbatama (oral). Himis jecha. Jechi bu`uura. Barreessaa ykn waloo qara. Barreessaanis ykn waloonis barruu ykn walaloo ijaara. Kanaaf afoolli Oromoo ogbarruu Oromootiif bu`uura jechuun ni danda’ama.
2. Guddinni afaanii guddina hawaasichaa waliin ammam wal simata?
Afaan tokko kan guddatu hawaasa afaanicha dubbatu waliini. Guddinni afaanii guddina hawaasaati; guddinni hawaasaas guddina afaaniiti. Kanaaf afaaniifi hawaasni afaanicha dubbatan wal gatanii kan deeman miti. Sababiin isaas afaan mallattoo hawaasichaa waan ta’eef, afaan ibsituu hawaasichaa waan ta’eefidha. Hawaasni tokko dinagdeen, siyaasaan, hawaasummaan, akkasumas saayinsiifi teeknoloojiin guddate jechuun afaan isaan kallattiidhuma kanaan guddate jechuudha.


text:
Dhimmi hoggantoota Koongiresii Federaalawaa oromoo - Baqqalaa Garbaa Gurmeessaa Ayyaanoo, Dejenee Xaafaa, Addisuu Bulaalaa dabalatee himatamtoota 22 - nageenyaa wabii dhiheeffatuu eegsisuuf jecha akka yakka laalcha cufaadhan lallamuu abbaan alangaa gaafate. Abbaan alangaa gaafii barreeffaman mana murtiitii dhiheesse kana irratti heerri biyyaatti kana heeyama jedhuus, abukaatonni hidhamtootaa garuu gaafichi heera biyyattii cabsa jechuudhan morman.
Yakki tokko laaalcha cufaadhan lallamuu han geechisu hoo iccitii jireenya dhuunfaa himatamtootaa, hamilee haawaasaa fi nageenya biyyaa irratti rakkoo fide qofa jedhan abukaatonni himatamtootaa.
Dabalaniis, “himatamtoonni keenya yakka ulfaataadhaan waan himataniif ija ummataa funuratti, bakka diploomaatonnii fi gazexeesonni dhimmicha hordofuu danda’aniin akka laallamu filanna,” han jedhan abukaatonni himatamtootaa keessumattuu himatamtoonni mana murtii kana irraa amantaa akka hin qabnee waan ibsachaa turaniif gaafii abba alangaatiin akka walii hin galle ibsan.
Manni murtiis gama lachuu erga dhaggeeffatee booda murtii kennuudhaa boruu bellama qabeera.
Torbban darbe himatamtoonni shan, Galaanaa Nagaraa, Cimsaa Abdiisaa, Darejjee Margaa, Gammachuu Shaanqoo fi Magarsaa Asfaaw mana murtiitti odoo hin dhiheeffamin hafan ture. Harra garuu akkuma manni murti ajejeetti 22 isaanii dhiheesse poolisiin.
Abbaan alangaa himatamtoota digdamii lamaan irratti ji’a Eblaa bara 2015 shororkeessummaadhan himata banuun isaa hin yaadatama.


text:
Gaafataa Gaafatamaa
Hibboo………………………………… Hibbakka(Hibib)
ni gaafata……………………………… deebisuf yaalii godha
Yoo deebise ‘beekte/ argatte’ jadhaan…(bakka waljijjiiranii gaaffi fi deebii itti fufu)
Yoo deebii argachuu baate ni yaala
Biyya naaf kenni ykn ani gubadhe
na obaasi………………………………. Yaalii godha…
miti na obaasi………………………….. hamma ta’e yaalii godhee yoo argachuu
baate dhugi jadhaan
gaafataan akkas jedhee ni arrabsa.
Tirtiruu buusi
Hibboo tiyya naa deebisi
Sonba harcaasi
Dhadhaa na obaasi
Huffee baqsaan koo calalaa
Dubbiin koo mararaa
Siitu baqsee
Naatu dhugee
Akka hoolaa joonja’ii lafti si haa martuu
Akka kal’ee qalbiin kee haa rarraatu
Akka raachaa lafti sitti haa dhiphatu
…fi kan kana fakkaatan jadheenii
deebii itti hima gaafatamaan akka inni dhiisuuf jecha
nadhiisii afaan kee dammaan siqabe
jedhaan
Haala kanaan gaafataa fi gaafatamaan faraqaan bakka wal jijjiirun tapha isaanii itti fufu.
Jachooti ennaa gaafatamaan deebii sirri dhabu gaafataan jadhaman garuu bakkee bakkeen
garaa garummaa qabu. Kan asirratti fakkeenyaaf isinif dhihessine kanneen naannoo
Oromiyaa Shawaa fi hamma tokko Wallagga keessatii jadhamanidha.
Hibboolee Oromoodhaan bal’inaan bekkaman kessaa hamma tokko akka kanaa gaditti
isinif dhihessineeraa mee ilaalaa.
Hibboolee Oromoo
1. Dukkanni gumbii guute
2. Ni deema ni deema hin dhaabbatu
3. Abbaan bokkuu marmaratee rafe
4. Fannisan fannoo hin qabduu teesisan teesson hin qabdu
5. Guyyaa bakka feete ooltee galgala hanxaxiin cufatti
6. Funyaan qabdii furrii hin baafattu
7. Hojii waaqaa mukti buphaa buuse
8. Bixxilleen lamaan tabbatti hirkatte
9. Hoolaan gurraachi abbaan koo naaf qale dhiiga hin qabu
10. Ilmoon haadha keessaa baatee haadha dhiitti
11. Funyaan qabdii hin haxxifattu
12. Qamadii garaa jalaa bokkaan hin tuqu
13.Bakka qottiyyoo diimaan ciise margi hin margu
14. Osoon kolfuun gubadhe
15. Loon baay’ee keessaa kormaa tokko qofa
16. Shaa jettii shanbaa jettii harkaan nan tuqin jettii
17. Ilkaan hin qabduu dheedhii nyaachuu hin dadhabdu
18. Osoo boossuu kofaltii osoo haatuu mar’atti
19. Gabaabaa qalbii dheeraa
20. Dheeraa qalbii gabaabaa
21. Mana hin qabdu nyaata hin dhabdu
22. Loon hin qabduu ni elmiti
23. Hamma majii geessi biyya waliin geessi
24.Bifaan gurraattii amalaan giiftii
25. Hin dhiqattu hin dibattu ni bareeddi
26. Ganama argee guyyaa dhabe
27. Lafarra kaattii saree fakkaatti
28.Jiraa du’aa baatu du’aa jiraa baatu
29. Yoo bahu mana ilaala yoo galu ala ilaala
30. Ani asin kaay’ee maaltu achirra sikaa’e
Ani silaalaa ati waaqa ilaalta
32. Arraba hin qabuu daaraafi awaara arraabdi
33. Yoo nyaatu ni fayya yoo dhugu ni du’a
34.Balbala cufattee sirbiti
35. Sangaa gurraachi bosona keessa deema
36.Baala fakkaata waaqarra kaata
37. Foon diimaa mataatti baata ofii hin nyaatu namaaf hin laatu
38.Jaarsa gabaabaa bareedaa kan afaan areedaa
39. Lafee hin qabuu ija hin dhabu
40. Haati lafa dhiittii ilmoon haadha dhiitti
41. Ilmoon ni deemna ni deemna jettii haati ni teenya jettii
42. Gabaa hin dhaqxuu dhadhaa hin dhabdu
43. Ganama hiyyeessa galgala dureessa
44. Godoo gamaa balballi ishee lama
45. Ani lafan si kaa’e maaltu waaqa irra si baase
46. Asuma taa’ee walitti qabe
47. Abbaas hin fakkaatu haadhas hin fakkaatu
48. Akka ayyaana keenyaa halaala irra teenya
49. Yoo ergan ni fagaatti yoo waaman ni dhiyaatti
50. Adii dhalaa gurraacha horsiifata diimaa guddifata
51. Abbaan gabaabaan lafa jala fiiga
52. Asii fiigee gunbii diige
53. Afur taatee boolla tokkotti fincoofti
54. Abbaa garbee iyyaa darbe
55. Isuma tumuu isumaan qabuu
56. Akaayyii ishee hin nyaatanii gaaddisa ishee hin taa’ani
57.Bifaan wal fakkaatti hojiidhaan wal caalti
58. Tokko ganama jibba
Tokko gagala jibba
Tokko ganna jibba
59. Fuuldura mootii teessee fincoofti


text:
Dhaabbanni Misooma Biyyoota Gamtoomanii (UNDPn) gabaasa isaa misooma namaa (UNDP’s Human Development report) keessatti Itoophiyaa keessatti misoomni diinagdeefi namaa jiraatus hanga eegamee miti jedha. Akka gabaasa kanaatti Itoophiya keessati erga 2005 as laakkofsi namoota dukkana hiyyummaa keessa tirtiranii dhibbeentaadhaan waa xiqqoo hir’atus kanniin hiyyummaa keessatti hafaniif garuu jireenyi daran hadhaaye. Kana jechuun namoonni hiyyummaa keessatti hafan hadhaa jireenyaa isa bara 2005 dura ture irra hamaa ta’e dhadhamaati kan jiraatan.
Gabaasni UNDP kan agarsiisu Itoophiyaa keessatti ammas namoonni miliyoona 25 ta’an sarara hiyyummaatii (poverty line) gadi kan jiraatan ta’uu isaati. Oduun qorraan kuni kan labse, laakkofsi namoota hiyyummaa keessa jiraatanii dhibbeentaadhaan hir’atus, woggaa 15 booda laakkofsi namoota marmartoo hiyymaa keessatti gatamanii waan fooyya’e tokko hinqabu.
Agarsiisni misooma namaa (human development index) UNDP kan mul’isu gama kanaanis Itoophiyaa keessatti foyya’iinsi quubsaa ta’uu baatus jiraachuu isaati. Akka agarsiisa kanaatti misoomni namaa (Human Development) 0.35 (2005) irraa gara 0.46 (2013) ol siiqeera. Akka agarsiisa kanaatti Itoophiyaan kan ramadamtu biyyoota misooma namaatiin sadarkaa gadi aanaa irra jiraan keessatti. UNDPn biyyattiin bara 2025 misoma namaatiin biyyoota sadarkaa jiddugaleessa irra jiranitti nimakamti abdii jedhu qaba; yoo guddinni diinagdee akka amma jiru kanaan kan itti fufu ta’e.
Gama biraatiin gabaasni UNDP kuni kan ifatti mul’ise guddinni biyya keessa jiru, inni diinagdeefi misooma namaa, wolmadaalawaa kan hintaane ta’uu isaati. Garaagaraummaan abbootii qabeenyaafi kannin garjallaa jiranii jidduu jiru yeroodhaa yerotti hedduu bal’ataati kan dhufe. Kun kan ifa godhu hiyyeesi daran yoo hiyyoomu, dureessi qabeenya irraan qabeenya horachuu isaati. Misooma namaatiinis addaddummaan naannolee jidduu jiraachuu agarsiisa gabaasni UNDP. Naannoon Oromoiyaa, Amaaraa, Somaaleefi Afaar misooma namaatiin isa biyyoolessaatii gadi jiru, akka gabaasa UNDPtti.
Bakka bu’aan mootummaa Itoophiyaa ob.Mokkonnin Maanyaazzawaal addaaddummaan hiyyeessaafi dureessa jidduu jiru bal’ataa dhufe waan jedhu haalanii, misoomni biyyattii ‘kan qoteebulaafi hiyyeessa ammate’ jechuun dubbatan. Naannoon mootummaan naannolee kaawwan irra caalchisee ija addaatiin ilaalus hinjiru jechuudhaan gabaasa UNDP qeeqan.


text:
Hookkarri lammiilee biyyoota Afrikaa biroo kanniin Afrikaa Kibaa keessa jiraatan irratti xiyyeeffate torbaan kana keessa babal’achuu isaati kan gabaafame. Lammiileen Itoophiyaa Afrikaa Kibbaa jiraatan kanniin hookkarri kuni lubbuufi qabeenya isaanii galaafate keessaa tokko. Jimaata dabre namoonni hookkara jibbaa namoota biyyoota Afrikaa biroo irra dhufaniin guutame lubbuu Tasammaa Maarqoos galaafatee obboleessa isaa Aleeks Maarqoos hubaatii hamaaf saaxileera, akka gabaasa Times Live mul’isutti. Qabeenyi isaanii kan eloo ganna hedduun wolitti qabame hanga limsuu ijaatti boombii gaazaan daaratti geeddarame.
Tasammaa Maarqoos imala dheeraa bu’i bayii hedduun guutame dandamatee baatii 4 dura ture kan Afrikaa Kibbaa seene. Aabjuu isaa osoo hinjiraatin kan lubbuun isaa galaafatamte; aabjuun isaa jaamte.
Dubichi akkana ture. Obboleewwan lamaan Afrikaa Kibbaa naannoo Darbaanitti hojii meeshaa qinxaboo gurguruu irratti bobba’anii jiraatu. Jimaata dabre humnoonni badii jibbaa namoota biyyoota Afrikaa biroo irraa dhufaniin guutaman obboleewwan kanniinitti suuqa isaan duubaan itti cufanii ibidda itti gadi lakkisan. San booda maaltu akka ta’e isinumti tilmaamaa.
Aleeks , obboleessi isaa du’uu quba kan hinqabne, ‘naannoo sa’aa tokkotiif keessatti nutti cufanii ibiddan nuguban. Gubataa booyaa ture,’ jechuun waan irra gaye siree hospitaalaa irraa gabaastotatti hime. Mataa, harkaafi luka Aleeksii irraa ibiddi hubaatii cimaadha kan geesse. Aleeks, ‘wonti nurratti raawwataa jiru baay’ee nama gaddisiisa. Hundi keenya Afrikaadha. Anaafi obboleessi koo hujiin alatti waan birootti hinjirru. Maaliif nu ajjeesu?’ jedhe.
Tasammaan ibiddaafi aara dandamachuu hindandeenne. Hafiinsa lubbuu Aleeksiif sababa kan ta’e namicha isaani ‘container’ irraa kireeffatanii ture. Konteenara cabsee irraa banuu qofa osoo hintaane ibidda qaama isaanii guutummatti nyaataa tures irraa dhaamsuu danda’eera.
Haleellaafi hookkarri Afrikaa Kibbaatti kaluu kana akka haarawaatti ka’eef sababa kan ta’e mootichi Zuuluu Goodwill Zwelithini lammiiwwan biyya biroo akka Afrikaa Kibbaa keessaa ari’aman mootummaaf waamicha dhiyeessuu isaati jedhama. Gara boodaatti waamicha dhiyeessuu isaa waakkatuuf yaalus woraabbiin sagalee mooticha Zuuluu kan mirkaneessu, ‘lammiiwwan biyya biroo irraa dhufan fe’atanii gara biyya isaaniitti deebi’uu qabu,’ jedhuu isaati. Bifuma wolfakkaatuun ilmi perezidaant Jaakob Zuumaas, ‘boombii dhooyuuf deemu irra taa’aa jirraachuu keenya quba qabaachuu qabna. Lammiileen biyya biroo biyya nurraa fudhachuuf deeman,’ jechuun saba-himatti hime.
Perezidaantiin biyyattii Jaakob Zuumaa hookkara ademaa jiru balaaleffatee kanniin lammii biyya biroo xiyyeeffannoo godhatan adeemsa isaanii irraa akka ufqusatan gaafateera.
Hookkara naannoo torbaan sadiif Darbaaniifi naannoo isiitti adeemaa tureen namoota kuma heddu kanniin Malaawii, Itoophiyaa, Somaaliyaa, Moozaambiikiifi Koongoo irraa ta’antu qe’ee irraa buqqa’an, qabeenya isaaniis saamaman. Nammoonni kumaatamatti laakkawaman mooraa quphannaa yeroo heddu keessa jiraachuudha kan himamu. Moorama kanniin keessattis nagaafi tasgabbiiin dhabamuu isaati kan nama gaddisiisu. Jimaata dabre mooraa quphannaa yeroo 11 irras haleellaan gayuun gabaafameera.


text:
Salhi zulaig mini toiron, namriin unert sogtson altan shargal navchis mansuurliin hatavchaa delgen tengeriin zug shirheg shirhegeeree hogjilden hooroh ni yutai baysaltai... Gutliin door serjignen, amidraliin mini adagaas ehlel hurtelh buh l tsag hugatsaani dursamjiig sergeeh tanil agaad zoolon uneriig ooroosoo gargah buriid urtaar sanaa aldahiig dotood hun mini husemjilen tiichignene..Chiniihee gariig atgaad gudamjaar alhan, amidraliinhaa moch buriig huvaaltsan, omdoh uyedee gomdon, tunih uyedee tunin bhad chinii mini harts urgelj hairaar gerelten gereltdeg sen hairaa.3 jil ali hediin hol davjee..Chamtagaa uchirsan ter mochoos hoish 3 jil ali hediin uchirchee... 4 ovol 3 namar... Ter jaalhan ohin... Udesh bur chiniihee buleen tseejind erhlen erhelseer...Amidral temtsliin dund, gundah uyedee gundan, yalah uyedee yalan ongorooj, ataarhliin har suudriig hamtdaa gishgelen, ul oilgoltsliin manang tsugtaa tuulsan chinii mini setgeliig burhanii altan rashaan ch ul diileh yuun... Tenger dalain usnii shand met tsenherten duuniine... Chinii mini duu ulam oirtsoor haalga ongoiloo...Sain uu hairt mini?
Your spouse
Karana
2009 onii namriin ehen sar.


text:
Sagaantaan daawwannaa giddugaleessa Qorannoo Qonnaa Sinaanatti qophaa’e teknoolojiiwwan addaa addaa bu’aa Qorannoo oyiruu qonnaan bulaa irratti muddee 7/2010tti daawwatamaa oolera. Sagaantaa kana irrattis qooda fudhattoota adda addaafi qaamoleen qoranooo deeggaran irratti argamaniiru. Sagantichas haasaa baga nagaan dhuftaniin kan eegalan geggeessaa giddugaleessichaa kan ta’an obbo Mohaammad Bariisoo yoo ta’u; itti aansuun Dr. Asaffaa Taa’aa itti aanaa Daarektara Olaanaa IQQOtin haasaan baniinsaa taasifamuun sagaantaan daawwannaa itti fufeera.
Hogganaa Biiroo Qonnaa fi Qabeenya Uumamaa Oromiyaa kanta’an Dr Alamaayyoo Raggaasaa iddoo argamanittii kan gaggeefame guyyaa dirree kan irratti, geggeessaan giddugaleessichaa akka jedhanitti hundeeffama Gigaleessiichaa irraa kaasee hanga ammaatti sanyii haarawaa Midhaaniifi nyaata horii 62 akka gadi lakkifame himaniru. Sanyiiwwan gadi lakkifaman keessaas sanyii Qamadii daabboo Sannatee fi qamadii Paastaa fi makarooniis oyiruu qonnaan bulaa irrattii daawwatameera.
Gorsaafi deeggarsa giddugaleessichaatiinis dargaggoonii dhaabbilee barnoota olaanoo fi kolleejjota adda addaarraa eebbifamanii bahan waldaan gurmaa’aniii qamadii paastaafi makaronii giddugaleessichaan bahe omishuun bu’aa barbaadan argachaa akka jiran miidiyaalee adda addaaf ibsaniru. Guyyumaa daawwannaa kanas oyruu qotee bulaa Ganda Alii Obbo Xaafaa Ejerees Qamadii daabboo omishaanis daawwwatameera. Sagaantaan kunis deggarsa sagantaa guddinaa Qonnaatiiin deggaramee babal’achaa kan jiru ta’uusaas himamera.
Sagantaa dawwaannaa kana irraattii hirmaatootni 450 ol ta’n argamaniiru.


text:
Kalee
Barnoota qorannoo qaama (anatomy) keessatti, urinary system kan jedhamu kaleen xurii dhiigaa keessa jiru (kan akka yuuriyaa) baase, bishaan wajjin, akka fincaanitti baasa. Saayinsiin waayee kalee fi dhukkubota kalee qo'attu nephrology (nephro - kan Afaan Giriik nephros jedhamu irra dhufee kalee jechuu yoo ta'u renal jechuun immo Laatinii irra kan dhufee yoo ta'u renes jechuun kalee jechu dha.
Ilmee namaa keessatti, kaleen kutaa posterior jedhamu kan abdoomenii(abdomen) keessatti argamu keessatti argama. Gama spine lachuun kaleen tokko tokkotu jira; kaleen mirgaa tiruu jalatti yoo argamuu, kan bitaa immoo diaphragm jalatti rajiijiitti aane argama. Kalee lachuu gubbaatti xannacha adireenaaliinii (adrenal gland) (akkasumas kan suprarenal gland jedhamu)tti argama. Bakka sanitti tiruun wanna argamuufi, teessoon kaleen mirgaa xiqqoo kara gadii jira, kaleen bitaa immo xiqqo jiddutti dhiyaata.
Kaleen retroperitoneal jedhamee waammama, kuniis peritoneum (lining of abdominal cavity) dudduba argamani jechu dha. Tilmaamaan bakki itti argamani levelii vertebra T12 to L3 dha. Gubbaan kaleen cinaacha(ribs) 11ffaa fi 12ffaa marfamme argama, akkasumas kaleen lachuu kutta faatii lamaan (the perirenal and pararenal fat)iin marfamee argama; kunii immo akka boraatii ta'ee kalee qarqaara. Kaleen tokko yookan lamaanuu dhabanii jirachuun ni dand'ama. Tokko yoo ta'e unilateral renal agenesis, lama yoo ta'e bilateral renal agenesis jedhama.


text:
Breaking News : Diddaan Lagannaa Gabayaa Cimee itti fufee jira!
OROMIYAA BAHA GOODINAA HARARGEE BAHAA MAGALAA DIRREE DHAWAA
Kabajaaf jaalala Oromoon waliif qabu,
Kan arkee hin hubanne fayyaan qabu,
Gaafa isaan tarree waliin galan kana,
Diina wal irraa eeguun kunoo akkana,
Oromoon koo haala kanaan waliif gala,
Gara tokko aanee diiba walirraa qola,
Jabaadhu qeerroo qeerransa kan-koo,
Diina garaa gubaa waliif tahaa irkoo.
“Amboo !
Guyyaa 1ffaa.
Mormiin Hojii dhaabuu fi gabaa lagannaa Guyyaa 1ffaa haala daran ajaa’iiba ta’een raawwatee jira.
1.Hojiin mootummaa %100 cufaadha.
2,Baankiin hundi cufaa dha.
3.transport fi tax hundi
4,Hoteelli fi dunkaaniin hundi
5,Burraayyuu ,Ashaawaa meedaa eegalee hanga Asoosaatti
6,Sabbataa hanga Jimmaatti hundi cufaadha .
Kan magaalaa Amboo fi Gudarii gara hiriira Nagaa tti jijjiraamee ture.
Ummanni miliona 1 ol itti hirmaatee jira.
Nagaan rakkoo tokko malee xumuramee jira.”