text:
Published on November 8, 2014
Author: awismirad5
Source: slideshare.net
1. PPeennggeerrttiiaann KKEETTEERRBBUUKKAAAANN JJaammiinnaann kkeeaaddiillaann ddaallaamm kkeehhiidduuppaann bbeerrbbaannggssaa ddaann bbeerrnneeggaarraa DDAANN KKEEAADDIILLAANN KKeetteerrbbuukkaaaann KKeeaaddiillaann KKeetteerrbbuukkaaaann ddaallaamm kkeehhiidduuppaann bbeerrbbaannggssaa ddaann bbeerrnneeggaarraa CCiirrii--cciirrii kkeetteerrbbuukkaaaann SSiikkaapp tteerrbbuukkaa
2. 11..PPeennttiinnggnnyyaa KKeetteerrbbuukkaaaann ddaann KKeeaaddiillaann aa.. PPeennggeerrttiiaann KKeetteerrbbuukkaaaann KKeetteerrbbuukkaaaann mmeerruuppaakkaann ppeerrwwuujjuuddaann ddaarrii ssiikkaapp jjuujjuurr,, rreennddaahh hhaattii,, aaddiill,, mmaauu mmeenneerriimmaa ppeennddaappaatt,, ddaann kkrriittiikk ddaarrii oorraanngg llaaiinn.. DDaallaamm KKaammuuss BBeessaarr BBaahhaassaa IInnddoonneessiiaa,, kkeetteerrbbuukkaaaann aaddaallaahh hhaall tteerrbbuukkaa,, ppeerraassaaaann ttoolleerraannssii ddaann hhaattii--hhaattii sseerrttaa mmeerruuppaakkaann llaannddaassaann uunnttuukk bbeerrkkoommuunniikkaassii..
3. bb.. PPeennggeerrttiiaann KKeeaaddiillaann Dalam Ensiklopedi Indonesia, kkaattaa ““aaddiill”” ((bbaahhaassaa AArraabb ;; ‘‘aaddll )) mmeennggaanndduunngg ppeennggeerrttiiaann :: TTiiddaakk bbeerraatt sseebbeellaahh aattaauu ttiiddaakk mmeemmiihhaakk.. MMeemmbbeerriikkaann sseessuuaattuu kkeeppaaddaa sseettiiaapp oorraanngg sseessuuaaii ddeennggaann hhaakk yyaanngg hhaarruuss ddiippeerroolleehhnnyyaa.. MMeennggeettaahhuuii hhaakk ddaann kkeewwaajjiibbaann,, mmeennggeerrttii mmaannaa yyaanngg bbeennaarr ddaann mmaannaa yyaanngg ssaallaahh,, bbeerrttiinnddaakk jjuujjuurr ddaann tteeppaatt mmeennuurruutt ppeerraattuurraann aattaauu ssyyaarraatt ddaann rruukkuunn yyaanngg tteellaahh ddiitteettaappkkaann.. TTiiddaakk sseewweennaanngg-- wweennaanngg ddaann mmaakkssiiaatt aattaauu bbeerrbbuuaatt ddoossaa.. OOrraanngg yyaanngg bbeerrbbuuaatt aaddiill,, kkeebbaalliikkaann ddaarrii ffaassiiqq ((oorraanngg yyaanngg ttiiddaakk mmeennggeerrjjaakkaann ppeerriinnttaahh))..
4. Lanjutan …………. Aristoteles, keadilan adalah kelayakan ddaallaamm ttiinnddaakkaann mmeennuussiiaa.. TTeerrddaappaatt 55 ((lliimmaa)) jjeenniiss kkeeaaddiillaann :: No Keadilan Uraian / Keterangan Contoh 1. Keadilan Komutatif Yaitu, perlakuan terha-dap seseorang dengan tidak melihat jasa-jasa yang telah diberikannya. Seseorang yang telah melaku-kan kesalahan/ pelanggaran tanpa memandang kedudu-kannya, dia tetap dihukum sesuai dengan kesalahan/ pelanggaran yang dibuatnya. 2. Keadilan Ditributif Yaitu, perlakuan terha-dap seseorang sesuai dengan jasa –jasa yang telah diberikan-nya. Beberapa orang pegawai sua-tu perusahaan memperoleh gaji yang berbeda, berdasar-kan masa kerja, golongan, kepangkatan, jenjang pendidikan, atau tingkat kesulitan pekerjaannya.
5. Lanjutan …………. 3. Keadilan Kodrat Alam Yaitu, memberi sesuatu sesuai dengan yang diberi-kan oleh orang lain kepada kita. Seseorang yang menjawab salam yang diucapkan orang lain dikatakan adil karena telah menerima salam dari orang tersebut. 4. Keadilan Konvensi-onal. Yaitu, jika seorang warga negara telah menaati pera-turan perundang-undangan yang telah dikeluarkan. Penggunaan sabuk pengaman bagi pengendara mobil dan helm untuk pengendara motor. 5. Keadilan Perbaikan Yaitu, jika seseorang telah berusaha memulihkan nama baik orang lain yang telah tercermar. Tindakan klarifikasi terhadap kesalahan yang telah dilakukan seseorang.
6. Lanjutan …………. Plato, orang yang dikatakan adil adalah orang yang mengendalikan diri & perasaannya dikendalikan oleh akal. Keadilan dapat dibedakan : • Keadilan moral • Keadilan prosedural TThhoommaass HHoobbbbeess,, kkeeaaddiillaann aaddaallaahh ssuuaattuu ppeerrbbuuaattaann yyaanngg ddiiddaassaarrkkaann ppaaddaa ppeerrjjaannjjiiaann yygg tteellaahh ddiisseeppaakkaattii.. NNoottoonnaaggoorroo,, kkeeaaddiillaann hhuukkuumm ““lleeggaalliittaass”” aaddaallaahh ssuuaattuu kkeeaaddaaaann yyaanngg ddiiddaassaarrkkaann ppaaddaa kkeetteennttuuaann hhuukkuumm yyaanngg bbeerrllaakkuu.. PPaanniittiiaa AAdd--hhoocc MMPPRRSS 11996666,, KKeeaaddiillaann ddiibbaaggii mmeennjjaaddii 22 (dduuaa) bbaaggiiaann ;; aa) KKeeaaddiillaann iiddiivviidduuaall,, ddaann bb) KKeeaaddiillaann ssoossiiaall
7. 22.. KKeetteerrbbuukkaaaann DDaallaamm KKeehhiidduuppaann BBeerrbbaannggssaa ddaann BBeerrnneeggaarraa Sikap keterbukaan sangat diperlukan ddaallaamm uuppaayyaa ppeellaakkssaannaaaann ppeemmbbaanngguunnaann nnaassiioonnaall uunnttuukk mmeenniinngg-- kkaattkkaann kkeesseejjaahhtteerraaaann rraakkyyaatt bbaannyyaakk ddaann bbuukkaann kkeesseejjaahhtteerraaaann sseekkeelloommppookk oorraanngg.. PPeemmbbaanngguunnaa nn NNaassiioonnaall BBeerrkkeeaaddiillaann SSoossiiaall AAssaass AAddiill ddaann MMeerraattaa AAssaass kkeesseeiimmbbaannggaann,, KKeesseerraassiiaann,, ddaann KKeesseellaarraassaann ddaallaamm ppeerrii kkeehhiidduuppaann
8. SSiikkaapp yyaanngg ddiibbuuttuuhhkkaann ddaallaamm hhaarrmmoonniissaassii kkeehhiidduuppaann bbeerrmmaassyyaarraakkaatt,, bbeerrbbaannggssaa ddaann bbeerrnneeggaarraa.. aa.. CCiirrii--cciirrii KKeetteerrbbuukkaaaann SSiikkaapp KKeetteerrbbuukkaaaann SSeebbaaggaaii pprraassyyaarraatt ddaallaamm mmeenncciippttaakkaann ppeemmeerriinnttaahhaann yyaanngg bbeerrssiihh && ttrraannssppaarraann.. SSaannggaatt DDiippeerrlluukkaann
9. Lanjutan …………. Ciri-cciirrii kkeetteerrbbuukkaaaann :: • TTrraannssppaarraann ddllmm pprroosseess mmaauuppuunn ppeellaakkssaannaaaann kkeebbiijjaakkaann ppuubblliikk.. • MMeennjjaaddii ddaassaarr//ppeeddoommaann ddaallaamm ddiiaalloogg mmaauuppuunn bbeerrkkoommuunniikkaassii.. • BBeerrtteerruuss tteerraanngg ddaann ttiiddaakk mmeennuuttuupp--nnuuttuuppii kkeessaallaahhaann ddiirriinnyyaa mmaauuppuunn yyaanngg ddiillaakkuukkaann oorraanngg llaaiinn.. • TTiiddaakk mmeerraahhaassiiaakkaann sseessuuaattuu yyaanngg bbeerrddaammppaakk ppaaddaa kkeeccuurriiggaaaann oorraanngg llaaiinn.. • BBeerrssiikkaapp hhaattii--hhaattii ddaann sseelleekkttiiff ((cchheecckk aanndd rreecchheecckk)) ddaallaamm mmeenneerriimmaa ddaann mmeennggoollaahh iinnffoorrmmaassii ddaarrii mmaannaappuunn ssuummbbeerrnnyyaa.. • TToolleerraannssii ddaann tteennggggaanngg rraassaa tteerrhhaaddaapp oorraanngg llaaiinn.. • MMaauu mmeennggaakkuuii kkeelleemmaahhaann aattaauu kkeekkuurraannggaann ddiirriinnyyaa.. • MMeennyyaaddaarrii tteennttaanngg kkeebbeerraaggaammaann ddllmm bbeerrbbaaggaaii bbiiddaanngg kkeehhiidduuppaann • MMaauu bbeekkeerrjjaa ssaammaa ddaann mmeenngghhaarrggaaii oorraanngg llaaiinn.. • MMaauu ddaann mmaammppuu mmeennyyeessuuaaiikkaann ddeennggaann bbeerrbbaaggaaii ppeerruubbaahhaann..
10. bb.. SSiikkaapp TTeerrbbuukkaa DDaallaamm kkeehhiidduuppaann bbeerrbbaannggssaa,, ddiippeerrlluukkaann uunnttuukk mmeennjjaaggaa kkeeuuttuuhhaann bbaannggssaa,, mmeemmppeerreerraatt hhuubbuunnggaann ttoolleerraannssii sseerrttaa mmeenngghhiinnddaarrii kkoonnfflliikk.. DDaallaamm kkeehhiidduuppaann bbeerrnneeggaarraa,, bbaaggii ppeemmeerriinnttaahh aattaauu ppeejjaabbaatt ppuubblliikk ddiippeerrlluukkaann uunnttuukk mmeenniinnggkkaattkkaann kkeeppeerrccaayyaaaann rraakkyyaatt aaggaarr mmaauu bbeerrppaarrttiissiippaassii ddaallaamm ppeemmbbaanngguunnaann nnaassiioonnaall.. PPeejjaabbaatt ppuubblliikk hhaarruuss mmaammppuu mmeewwuujjuuddkkaann ““CClleeaann GGoovveerrnnmmeenntt”” aattaauu ppeemmeerriinnttaahh yyaanngg bbeerrssiihh.. SSiikkaapp TTeerrbbuukkaa SSuuaattuu ssiikkaapp bbeerruuppaa kkeesseeddiiaaaann sseesseeoorraanngg uunnttuukk mmaauu mmeenneerriimmaa tteerrhhaaddaapp hhaall--hhaall yyaanngg bbeerrbbeeddaa ddeennggaann kkoonnddiissii ddiirriinnyyaa
11. cc.. JJaammiinnaann KKeeaaddiillaann DDaallaamm KKeehhiidduuppaann BBeerrbbaannggssaa ddaann BBeerrnneeggaarraa DDaallaamm hhuukkuumm,, ttuunnttuuttaann kkeeaaddiillaann mmeemmiilliikkii dduuaa aarrttii :: DDaallaamm AArrttii FFoorrmmaall TTuunnttuuttaann KKeeaaddiillaann DDaallaamm AArrttii MMaatteerriiaall Bahwa keadilan menuntut agar hukum berlaku, secara umum. Semua orang dalam situasi yang sama diperlakukan secara sama. Oleh karena itu dihadapan hukum kedudukan orang adalah sama. Inilah yang disebut dengan “kesamaan kedudukan”. Bahwa hukum harus adil. Adil di sini adalah adil yang dianggap oleh masyarakat. Jadi bukan sekedar secara formal saja seperti apa yang tertulis itu adil. Itulah sebabnya perlu adanya penyesuaian antara keputusan sidang dan penilaian masyarakat, walaupun sidang peradilan itu telah selesai.
12. 11.. AAssaass KKeeppaassttiiaann hhuukkuumm ((pprriinncciippllee ooff lleeggaall sseeccuurriittyy == RReecchhttss zzeekkeerrhheeiidd bbeeggiinnsseedd)).. 22.. AAssaass KKeesseeiimmbbaannggaann.. 33.. AAssaass KKeessaammaaaann.. 44.. AAssaass LLaarraannggaann KKeesseewweennaanngg--wweennaannggaann.. 55.. AAssaass llaarraannggaann PPeennyyaallaahhgguunnaaaann wweewweennaanngg ((ddeettoouummeemmeenntt ddee ppoouuvvooiirr)).. 66.. AAssaass BBeerrttiinnddaakk CCeerrmmaatt.. 77.. AAssaass PPeerrllaakkuukkaann yyaanngg JJuujjuurr.. 88.. AAssaass mmeenniiaaddaakkaann AAkkiibbaatt SSuuaattuu kkeeppuuttuussaann yyaanngg BBaattaall.. 99.. AAssaass PPeennyyeelleennggggaarraaaann KKeeppeennttiinnggaann UUmmuumm.. Lanjutan …………. AAssaass UUmmuumm PPeennyyeelleenngg-- ggaarraaaann PPeemmeerriinnttaa-- hhaann NNeeggaarraa
13. Lanjutan …………. Jaminan keadilan bagi warga negara, ddaappaatt ddiitteemmuukkaann ddaallaamm UUnnddaanngg--UUnnddaanngg DDaassaarr 11994455 :: 11.. BBiiddaanngg HHuukkuumm ddaann PPeemmeerriinnttaahhaann ((PPaassaall 2277));; 22.. BBiiddaanngg PPoolliittiikk ((PPaassaall 2288));; 33.. BBiiddaanngg HHaakk AAssaassii MMaannuussiiaa ((PPaassaall 2288AA –– 2288JJ));; 44.. BBiiddaanngg KKeeaaggaammaaaann ((PPaassaall 2299));; 55.. BBiiddaanngg PPeerrttaahhaannaann NNeeggaarraa ((PPaassaall 3300));; 66.. BBiiddaanngg PPeennddiiddiikkaann ddaann KKeebbuuddaayyaaaann ((PPaassaall 3311 && 3322));; 77.. BBiiddaanngg KKeesseejjaahhtteerraaaann SSoossiiaall ((PPaassaall 3333 ddaann 3344))..
14. Lanjutan …………. Undang-Undang, aannttaarraa llaaiinn :: • UUnnddaanngg--UUnnddaanngg NNoo.. 88//11998811 TTeennttaanngg KKiittaabb UUnnddaanngg--UUnnddaanngg HHuukkuumm AAccaarraa PPiiddaannaa ((KKUUHHAAPP)).. • UUnnddaanngg--UUnnddaanngg NNoo.. 1144//11998855 TTeennttaanngg MMaahhkkaammaahh AAgguunngg.. • UUnnddaanngg--UUnnddaanngg NNoo.. 55//11999988 TTeennttaanngg KKoonnvveennssii MMeenneennttaanngg PPeennyyiikkssaaaann ddaann PPeerrllaakkuuaann aattaauu PPeenngghhuukkuummaann LLaaiinn YYaanngg KKeejjaamm,, TTiiddaakk MMaannuussiiaawwii ,, aattaauu MMeerreennddaahhkkaann MMaarrttaabbaatt MMaannuussiiaa.. • UUnnddaanngg--UUnnddaanngg NNoo.. 99//11999988 TTeennttaanngg KKeemmeerrddeekkaaaann MMeennyyaammppaaiikkaann PPeennddaappaatt DDii MMuukkaa UUmmuumm.. • UUnnddaanngg--UUnnddaanngg NNoo.. 3355//11999999 TTeennttaanngg KKeekkuuaassaaaann KKeehhaakkiimmaann.. • UUnnddaanngg--UUnnddaanngg NNoo.. 3399//11999999 TTeennttaanngg HHaakk--hhaakk AAssaassii MMaannuussiiaa.. • UUnnddaanngg--UUnnddaanngg NNoo.. 2266//22000000 TTeennttaanngg PPeennggaaddiillaann HHaakk AAssaassii MMaannuussiiaa.. • UUnnddaanngg--UUnnddaanngg NNoo.. 3311//22000022 TTeennttaanngg PPaarrttaaii PPoolliittiikk..
15. Lanjutan …………. TTuunnttuuttaann MMaassyyaarraakkaatt KKeeppaaddaa AAppaarraatt PPeenneeggaakk HHuukkuumm AAppaarraatt PPeenneeggaakk HHuukkuumm TTuunnttuuttaann MMaassyyaarraakkaatt TTrraannssppaarraann,, AAkkuunnttaabbeell ddaann PPrrooffeessiioonnaall BBaaiikk ddaann TTeerrbbuukkaa TTaaaatt AAssaass ddaann TTaaaatt AAttuurraann TTiiddaakk DDiikkeehhddaakkii DDaappaatt bbeerraakkiibbaatt MMoobbookkrraassii// OOkkhhllookkrraassii YYaanngg DDiikkeehheennddaakkii KKoorruuppssii,, KKoolluussii && NNeeppoottiissmmee
16. ((IInnddiikkaattoorr)) HHaassiill YYaanngg DDiihhaarraappkkaann :: Menguraikan pengertian pemerintah, pemerintahan dan kepemerintahan. Mendeskripsikan karakteristik, aktor dan kepemerintahan yang baik. Menganalisis dampak pemerintahan yang tidak transparan. Menampilkan sikap perilaku positif dan partisipasi dalam upaya peningkatan sikap keterbukaan & jaminan keadilan.
17. PPeennggeerrttiiaann KKeeppeemmeerriinnttaahhaann PPeerriillaakkuu ppoossiittiiff ddaann ppaarrttiissiippaassii ddaallaamm uuppaayyaa ppeenniinnggkkaattaann ssiikkaapp kkeetteerrbbuukkaaaann ddaann jjaammiinnaann kkeeaaddiillaann PPEENNYYEELLEENNGG-- GGAARRAAAANN PPEEMMEERRIINNTTAAHHAANN PPeemmeerriinnttaahh PPeemmeerriinnttaahhaann KKeeppeemmeerriinnttaahhaann AAkkttoorr GGoooodd GGoovveerrnnaannccee DDaammppaakk PPeemmeerriinnttaahhaann YYaanngg TTiiddaakk TTrraannssppaarraann
18. 11.. DDaammppaakk PPeennyyeelleennggggaarraaaann PPeemmeerriinnttaahhaann YYaanngg TTiiddaakk TTrraannssppaarraann a. Pengertian Pemerintah dan Pemerintahan PPeemmeerriinnttaahh bbeerraarrttii lleemmbbaaggaa aattaauu oorraanngg yyaanngg bbeerrttuuggaass mmeennggaattuurr ddaann mmeemmaajjuukkaann nneeggaarraa ddeennggaann rraakkyyaattnnyyaa.. DDaallaamm aarrttii oorrggaann mmeerruuppaakkaann aallaatt kkeelleennggkkaappaann ppeemmeerriinnttaahhaann yyaanngg mmeellaakkssaannaakkaann ffuunnggssii nneeggaarraa PPeemmeerriinnttaahhaann aaddaallaahh hhaall ccaarraa,, hhaassiill kkeerrjjaa mmeemmeerriinnttaahh,, mmeennggaattuurr nneeggaarraa ddeennggaann rraakkyyaattnnyyaa..
19. Lanjutan …………. Dalam arti organ, pemerintah ddaappaatt ddiibbeeddaakkaann bbaaiikk ddaallaamm aarrttii lluuaass mmaauuppuunn ddaallaamm aarrttii sseemmppiitt.. DDaallaamm AArrttii LLuuaass Pemerintah Dalam Arti Sempit AAddaallaahh ssuuaattuu ppeemmeerriinnttaahh yyaanngg bbeerrddaauullaatt sseebbaaggaaii ggaabbuunnggaann sseemmuuaa bbaaddaann aattaauu lleemmbbaaggaa kkeenneeggaarraaaann yyaanngg bbeerrkkuuaassaa ddaann mmeemmeerriinnttaahh ddii wwiillaayyaahh ssuuaattuu nneeggaarraa,, mmeelliippuuttii bbaaddaann eekksseekkuuttiiff,, lleeggiissllaattiiff ddaann yyuuddiikkaattiiff.. AAddaallaahh ssuuaattuu ppeemmeerriinnttaahh yyaanngg bbeerrddaauullaatt sseebbaaggaaii bbaaddaann aattaauu lleemmbbaaggaa yyaanngg mmeemmppuunnyyaaii wweewweennaanngg mmeellaakkssaannaakkaann kkeebbiijjaakkaann nneeggaarraa (eekksseekkuuttiiff) yyaanngg tteerrddiirrii ddaarrii pprreessiiddeenn,, wwaakkiill pprreessiiddeenn,, ddaann ppaarraa mmeenntteerrii (kkaabbiinneett)..
20. HHuubbuunnggaann PPeemmeerriinnttaahhaann,, sswwaassttaa ddaann mmaassyyaarraakkaatt yyaanngg sseeccaarraa bbeerrssaammaa--ssaammaa mmeewwuujjuuddkkaann ttuujjuuaann nnaassiioonnaall sseeccaarraa kkoollaabboorraattiiff Lanjutan …………. GGoovveerrnnmmeenntt PPeemmeerriinnttaahh SSwwaassttaa MMaassyyaarraakkaa tt GGoovveerrnnaanncc ee PPeemmeerriinnttaahh SSwwaassttaa MMaassyyaarraakkaatt
21. b. Karakteristik Pemerintahan KKeeaanneekkaarraaggaammaann KKaarraakktteerriissttiikk PPeemmeerriinnttaahhaa nn MMaassyyaarraakkaatt MMooddeerrnn KKoommpplleekkssiittaass Dinamika PPeennyyeelleennggggaarraaaann ppeemmeerriinnttaahhaann ((ggoovveerrnniinngg)) ddaappaatt ddiippaannddaanngg sseebbaaggaaii ““iinntteerrvveennssii ppeerriillaakkuu ppoolliittiikk ddaann ssoossiiaall yyaanngg bbeerroorriieennttaassii hhaassiill.. DDiiaarraahhkkaann uunnttuukk mmeenncciippttaakkaann ppoollaa iinntteerraakkssii yyaanngg ssttaabbiill aattaauu ddaappaatt ddiipprreeddiikkssiikkaann ddaallaamm ssuuaattuu ssiisstteemm ((ssoossiiaall--ppoolliittiikk)),, sseessuuaaii ddeennggaann hhaarraappaann aattaauuppuunn ttuujjuuaann ddaarrii ppaarraa ppeellaakkuu iinntteerrvveennssii tteerrsseebbuutt””..
22. c. Konsepsi Kepemerintahan (Governance) KKeeppeemmeerriinnttaahhaann aattaauu ggoovveerrnnaannccee,, mmeerruuppaakkaann ttiinnddaakkaann,, ffaakkttaa,, ppoollaa ddaarrii kkeeggiiaattaann aattaauu ppeennyyeelleennggggaarraaaann ppeemmeerriinnttaahhaann.. MMeennuurruutt KKooooiimmaann,, kkeeppeemmee-- rriinnttaahhaann lleebbiihh mmeerruuppaakkaann :: • SSeerraannggkkaaiiaann pprroosseess iinntteerraakkssii ssoossiiaall ppoolliittiikk aannttaarraa ppeemmeerriinnttaahh ddeennggaann mmaassyyaarraakkaatt ddaallaamm bbeerrbbaaggaaii bbiiddaanngg.. • BBeerrkkaaiittaann ddeennggaann kkeeppeennttii-- nnggaann mmaassyyaarraakkaatt ddaann iinntteerrvveennssii ppeemmeerriinnttaahh aattaass kkeeppeennttiinnggaann--kkeeppeennttiinnggaann tteerrsseebbuutt.. DDaallaamm ppaannddaannggaann PPiinnttoo,, iissttiillaahh ““ggoovveerrnnaannccee”” mmeennggaanndduunngg aarrttii :: • YYaaiittuu pprraakkttiikk ppeennyyee-- lleennggggaarraaaann kkeekkuuaassaaaann ddaann kkeewweennaannggaann oolleehh ppeemmeerriinnttaahh ddaallaamm ppeennggeelloollaaaann uurruussaann ppeemmeerriinnttaahhaann sseeccaarraa uummuumm,, ddaann ppeemmbbaanngguunnaann eekkoonnoommii kkhhuussuussnnyyaa..
23. d. Aktor Dalam Kepemerintahan Merupakan komponen bbeessaarr ddaallaamm mmaajjuu mmuunndduurrnnyyaa ppeennggeelloollaaaann nneeggaarraa 33 ((ttiiggaa)) AAkkttoorr NNeeggaarraa ddaann PPeemmeerriinnttaahhaann SSeekkttoo rr SSww aasstt aa MMaassyyaarraakkaatt MMaaddaannii
24. e. Kepemerintahan Yang Baik WWuujjuudd KKeeppeemmeerriinnttaahhaann yyaanngg bbaaiikk,, aaddaallaahh :: PPeennyyeelleennggggaarraaaann ppeemmeerriinnttaahhaann nneeggaarraa yyaanngg ssoolliidd,, bbeerrttaanngg-- gguunnggjjaawwaabb,, sseerrttaa eeffiissiieenn ddaann eeffeekkttiiff.. MMeennssiinneerrggiisskkaann iinnttee-- rraakkssii yyaanngg kkoonnssttrruukkttiiff ddiiaannttaarraa ddoommaaiinn-- ddoommaaiinn nneeggaarraa,, sseekkttoorr sswwaassttaa ddaann mmaassyyaarraa-- kkaatt ((ssoocciieettyy)).. KKeeppeemmeerriinnttaahhaann yyaanngg bbaaiikk bbeerroorriieennttaassii ppaaddaa 22 hhaall :: OOrriieennttaassii iiddeeaall nneeggaarraa yygg ddiiaarraahhkkaann ppdd ppeennccaappaaiiaann ttuujjuuaann nnaassiioonnaall.. PPeemmeerriinnttaahhaann yygg bbeerrffuunnggssii sseeccaarraa iiddeeaall,, yyaaiittuu sseeccaarraa eeffeekkttiiff ddaann eeffiissiieenn mmeellaakkuu-- kkaann uuppaayyaa ppeennccaappaaiiaann ttuujjuuaann nnaassiioonnaall..
25. Lanjutan …………. Beberapa pandangan tteennttaanngg wwuujjuudd kkeeppeemmeerriinnttaahhaann yyaanngg bbaaiikk :: WWoorrlldd BBaannkk ((22000000)),, yyaaiittuu ssuuaattuu ppeennyyeelleennggggaarraaaann mmaannaajjeemmeenn ppeemmeerriinnttaahhaann yyaanngg ssoolliidd ddaann bbeerrttaanngg--gguunnggjjaawwaabb yyaanngg sseejjaallaann ddeennggaann pprriinnssiipp ddeemmookkrraassii ddaann ppaassaarr yyaanngg eeffiissiieenn,, ppeenngghhiiddaarraann ssaallaahh aallookkaassii ddaannaa iinnvveessttaassii ddaann ppeenncceeggaahhaann kkoorruuppssii,, bbaaiikk sseeccaarraa ppoolliittiikk mmaauuppuunn aaddmmiinniissttrraattiiff,, mmeennjjaallaannkkaann ddiissiipplliinn aannggggaarraann sseerrttaa ppeenncciippttaaaann lleeggaall aanndd ppoolliittiiccaall ffrraammeewwoorrkk bbaaggii ttuummbbuuhhnnyyaa aakkttiivviittaass sswwaassttaa.. UUNNDDPP,, yyaaiittuu ssuuaattuu hhuubbuunnggaann yygg ssiinneerrggiiss && kkoonnssttrruukk--ttiiff ddii aannttaarraa nneeggaarraa,, sseekkttoorr sswwaassttaa && mmaassyyaarraakkaatt..
26. Lanjutan …………. Peraturan Pemerintah NNoo.. 110011 TTaahhuunn 22000000,, yyaaiittuu kkee-- ppeemmeerriinnttaahhaann yyaanngg mmeennggeemmbbaannggkkaann ddaann mmeennee-- rraappkkaann pprriinnssiipp--pprriinnssiipp pprrooffeessiioonnaalliittaass,, aakkuunnttaabbiilliittaass,, ttrraannssppaarraannssii,, ppeellaayyaannaann pprriimmaa,, ddeemmookkrraassii,, eeffiissiieennssii,, eeffeekkttiivviittaass,, ssuupprreemmaassii hhuukkuumm ddaann ddaappaatt ddiitteerriimmaa oolleehh sseelluurruuhh mmaassyyaarraakkaatt.. MMoodduull SSoossiiaalliissaassii AAKKIIPP ((LLAANN & BBPPKKPP 22000000)),, mmeerruuppaa-- kkaann pprroosseess ppeennyyeelleennggggaarraaaann kkeekkuuaassaaaann nneeggaarraa ddaallaamm mmeellaakkssaannaakkaann ppeennyyeeddiiaaaann ppuubblliicc ggooooddss aanndd sseerrvviicceess.. GGoooodd ggoovveerrnnaannccee yyaanngg eeffeekkttiiff,, mmeennuunnttuutt aaddaannyyaa ““aalliiggnnmmeenntt”” ((kkoooorrddiinnaassii)) yyaanngg bbaaiikk ddaann iinntteeggrriittaass,, pprrooffeessiioonnaalliissmmee sseerrttaa eettooss kkeerrjjaa ddaann mmoorraall yyaanngg ttiinnggggii..
27. Lanjutan …………. DDaarrii ssiissii ppeemmeerriinnttaahh ((ggoovveerrnnmmeenntt)),, ggoooodd ggoovveerrnnaannccee ddaappaatt ddiilliihhaatt mmeellaalluuii aassppeekk--aassppeekk :: • HHuukkuumm//KKeebbiijjaakkaann,, mmrrpp aassppeekk yyaanngg ddiittuunnjjuukkaann ppaaddaa ppeerrlliinndduunnggaann kkeebbeebbaassaann.. • AAddmmiinniissrraattiivvee ccoommppeetteennssee aanndd ttrraannssppaarreennccyy,, yyaaiittuu kkeemmaammppuuaann mmeemmbbuuaatt ppeerreennccaannaaaann ddaann mmeellaakkuukkaann iimmpplleemmeennttaassii.. • DDeesseennttrraalliissaassii,, yyaaiittuu ddeesseennttrraalliissaassii rreeggiioonnaall ddaann ddeekkoonnssttrraassii ddii ddaallaamm ddeeppaarrtteemmeenn.. • PPeenncciippttaaaann ppaassaarr yyaanngg kkoommppeettiittiiff,, yyaaiittuu ppeennyyeemmppuurr-- nnaaaann mmeekkaanniissmmee ppaassaarr ppeenniinnggkkaattaann ppeerraann ppeenngguu-- ssaahhaa kkeecciill ddaann sseeggmmeenn llaaiinn ddaallaamm sseekkttoorr sswwaassttaa..
28. Lanjutan …………. KKaarraakktteerriissttiikk aattaauu pprriinnssiipp--pprriinnssiipp ddaallaamm pprraakkttiikk ppeennyyeelleennggggaarraaaann kkeeppeemmeerriinnttaahhaann yyaanngg bbaaiikk ((UUNNDDPP)) :: 11.. PPaarrttiissiippaassii ((PPaarrttiicciippaattiioonn)),, 22.. AAttuurraann HHuukkuumm ((RRuullee ooff LLaaww)),, 33.. TTrraannssppaarraann ((TTrraannssppaarreennccyy)),, 44.. DDaayyaa TTaannggggaapp ((RReessppoonnssiivveenneessss)),, 55.. BBeerroorriieennttaassii KKoonnsseennssuuss ((CCoonnsseennssuuss OOrriieennttaattiioonn)),, 66.. BBeerrkkeeaaddiillaann ((EEqquuiittyy)),, 77.. EEffeekkttiivviittaass ddaann EEffiissiieennssii ((EEffffeeccttiivveenneessss aanndd EEffffiicciieennccyy)),, 88.. AAkkuunnttaabbiilliittaass ((AAccccoouunnttaabbiilliittyy)),, 99.. BBeerrvviissii SSttrraatteeggiiss ((SSttrraatteeggiicc VViissiioonn)),, 1100..SSaalliinngg KKeetteerrkkaaiittaann ((IInntteerrrreellaatteedd))..
29. Lanjutan …………. p Prinsip-prinsip penyelenggaraan peemmeerriinnttaahhaann yyaanngg bbaaiikk sseessuuaaii UUUU NNoommoorr 2288 TTaahhuunn 11999999.. 1. Asas Kepastian Hukum, 2. Asas Tertib Penyelenggaraan Negara, 3. Asas Kepentingan Umum, 4. Asas Proporsionalitas, 5. Asas Profesionalitas, 6. Asas Akuntabillitas.
30. f. Dampak Kepemerintahan Yang Tidak Transparan PPeemmeerriinnttaahh ddiisseelleennggggaarraakkaann ddaallaamm rraannggkkaa ppeennccaappaaiiaann kkeesseejjaahhtteerraaaann bbeerrssaammaa bbaaggii wwaarrggaa mmaassyyaarraakkaatt.. FFaakkttoorr PPeennyyeebbaabb TTeerrjjaaddiinnyyaa PPeennyyeelleennggggaarraaaann PPeemmeerriinnttaahh YYaanngg TTiiddaakk TTrraannssppaarraann SSiisstteemm ppoolliittiikk yyaanngg tteerrttuuttuupp,, SSuummbbeerr ddaayyaa mmaannuussiiaannyyaa bbeerrssiiffaatt ffeeooddaall,, ooppppoorrttuunniiss ““aajjii mmuummppuunngg”” PPeennddeekkaattaann ““iinnggiinn ddiillaayyaannii”” ssbbgg aappaarraattuurr ppeemmeerriinnttaahh..
31. Lanjutan …………. Faktor lain penyebab terjadinya ppeemmeerriinnttaahhaann yyaanngg ttiiddaakk ttrraannssppaarraann NNoo FFaakkttoorr--FFaakkttoorr UUrraaiiaann // KKeetteerraannggaann 11.. PPeennggaarruuhh KKeekkuuaassaaaann IInnggiinn mmeemmppeerrttaahhaannkkaann kkeekkuuaassaaaannyyaa.. PPeerraalliihhaann kkeekkuuaassaaaann yyaanngg sseerriinngg mmeenniimmbbuullkkaann kkoonnfflliikk,, MMeennggaabbaaiikkaann pprroosseess ddeemmookkrraattiissaassii,, BBeerrssiiffaatt sseennttrraalliissttiiss,, PPeennyyeellaahhgguunnaaaann kkeekkuuaassaaaann.. 22.. MMoorraalliittaass TTeerraabbaaiikkaannnnyyaa nniillaaii--nniiaaii aaggaammaa ddaann nniillaaii--nniillaaii lluuhhuurr bbuuddaayyaa bbaannggssaa sseebbaaggaaii ssuummbbeerr eettiikkaa.. MMeellaakkuukkaann ppeerrbbuuaattaann tteerrcceellaa :: bbeerruuppaa kkeettiiddaakkaaddiillaann,, ppeellaannggggaarraann hhuukkuumm,, ddaann ppeellaannggggaarraann hhaakk aassaassii mmaannuussiiaa..
32. Lanjutan …………. 33.. SSoossiiaall-- EEkkoonnoommii SSeerriinngg tteerrjjaaddiinnyyaa kkoonnfflliikk ssoossiiaall sseebbaaggaaii kkoonnsseekkuueennssii kkeebbeerraaggaammaann ssuukkuu,, aaggaammaa,, rraass ddaann aannttaarr ggoolloonnggaann yyaanngg ttiiddaakk ddiikkeelloollaa ddeennggaann bbaaiikk ddaann aaddiill.. PPeerriillaakkuu eekkoonnoommii yyaanngg ssaarraatt ddeennggaann pprraakkttiikk kkoorruuppssii,, kkoolluussii,, ddaann nneeppoottiissmmee,, sseerrttaa bbeerrppiihhaakk ppaaddaa sseekkeelloommppookk ppeenngguussaahhaa bbeessaarr.. 44.. PPoolliittiikk ddaann HHuukkuumm SSiisstteemm ppoolliittiikk yyaanngg oottoorriitteerr sseehhiinnggggaa ppaarraa ppeemmiimmppiinnyyaa ttiiddaakk mmaammppuu llaaggii mmeennyyeerraapp aassppiirraassii ddaann mmeemmppeerrjjuuaannggkkaann kkeeppeennttiinnggaann mmaassyyaarraakkaatt.. HHuukkuumm tteellaahh mmeennjjaaddii aallaatt kkeekkuuaassaaaann sseehhiinnggggaa ppeellaakkssaannaaaannnnyyaa bbaannyyaakk bbeerrtteennttaannggaann ddeennggaann pprriinnssiipp kkeeaaddiillaann,, tteerrmmaassuukk mmaassaallaahh hhaakk wwaarrggaa nneeggaarraa ddiihhaaddaappaann hhuukkuumm..
33. Lanjutan …………. Akibat dari Penyelenggaraan PPeemmeerriinnttaahhaann YYaanngg TTiiddaakk TTrraannssppaarraann 11.. RReennddaahhnnyyaa aattaauu bbaahhkkaann ttiiddaakk aaddaannyyaa kkeeppeerrccaayyaaaann wwaarrggaa nneeggaarraa tteerrhhaaddaapp ppeemmeerriinnttaahh.. 22.. RReennddaahhnnyyaa ppaarrttiissiippaassii wwaarrggaa nneeggaarraa tteerrhhaaddaapp kkeebbiijjaakkaann--kkeebbiijjaakkaann yyaanngg ddiibbuuaatt ppeemmeerriinnttaahh.. 33.. SSiikkaapp AAppaattiiss wwaarrggaa nneeggaarraa ddaallaamm mmeennggaammbbiill iinniissiiaattiiff ddaann ppeerraann yyaanngg bbeerrkkaaiittaann ddeennggaann kkeebbiijjaakkaann ppuubblliikk.. 44.. JJiikkaa rreejjiimm yyaanngg bbeerrkkuuaassaa ssaannggaatt kkuuaatt ddaann lleemmaahhnnyyaa ffuunnggssii lleeggiissllaattiiff,, mmaakkaa KKKKNN mmeerraajjaalleellaa ddaann mmeennjjaaddii bbuuddaayyaa yyaanngg mmeennddaarraahh ddaaggiinngg ((nniillaaii ddoommiinnaann)).. 55.. KKrriissiiss mmoorraall ddaann aakkhhllaakk yyaanngg bbeerrddaammppaakk ppaaddaa kkeettiiddaakkaaddiillaann,, ppeellaannggggaarraann hhuukkuumm ddaann hhaakk aassaassii mmaannuussiiaa..
34. BBeebbeerraappaa iinnddiikkaattoorr tteennttaanngg ppeennyyeelleennggggaarraaaann ppeemmeerriinnttaahhaann yyaanngg ttiiddaakk ttrraannssppaarraann bbeesseerrttaa No Karakterist ik Indikator Penyelenggaraan Keterangan / Akibat 1. Partisipasi o Warga masyarakat ddiibbaattaassii// ttiiddaakk mmeemmiilliikkii hhaakk ssuuaarraa.. o IInnffoorrmmaassii sseeffiihhaakk ((ttoopp ddoowwnn)) ddaann lleebbiihh bbeerrssiiffaatt iinnssttrruukkttiiff.. o LLeemmbbaaggaa ppeerrwwaakkiillaann ttiiddaakk bbeebbaass bbeerrppoolliittiikk.. o KKeebbeebbaassaann bbeerrppeennddaappaatt ddaann ppeerrss ssaannggaatt ddiibbaattaassii.. WWaarrggaa mmaassyyaarraakkaatt ddaann ppeerrss cceennddeerruunngg ppaassiiff,, ttiiddaakk aaddaa kkrriittiikk ((uunnjjuukk rraassaa)),, ttiiddaakk bbeerrddaayyaa ddaann tteerrkkeekkaanngg ddeennggaann bbeerrbbaaggaaii aattuurraann ddaann 2. Aturan ddookkttrriinn.. Hukum o HHuukkuumm lleebbiihh bbeerrppiihhaakk kkeeppaaddaa ppeenngguuaassaa.. o PPeenneeggaakkkkaann hhuukkuumm ttiiddaakk aaddiill.. PPeenngguuaassaa mmeennjjaaddii oottoorriitteerr,, ppoossiissii ttaawwaarr mmaassyyaarraakkaatt aakkiibbaatt--aakkiibbaattnnyyaa.. Lanjutan ………….
35. 33.. TTrraannssppaarraa nn IInnffoorrmmaassii yyaanngg ddiippeerroolleehh ssaattuu aarraahh,, yyaaiittuu hhaannyyaa ddaarrii ppeemmeerriinnttaahh.. MMaassyyaarraakkaatt ssaannggaatt ddiibbaattaassii ddaallaamm mmeemmppeerroolleehh iinnffoorrmmaassii.. SSuulliitt bbaaggii mmaassyyaarraakkaatt uunnttuukk mmeennggeevvaalluuaassii ppeemmeerriinnttaahhaann.. PPeemmeerriinnttaahh ssaannggaatt tteerrttuuttuupp ddaann mmaassyyaarraakkaatt ttiiddaakk bbaannyyaakk ttaahhuu aappaa yyaanngg tteerrjjaaddii ppaaddaa nneeggaarraannyyaa.. 44.. DDaayyaa TTaannggggaapp PPrroosseess ppeellaayyaannaann sseennttrraalliissttiikk.. BBaannyyaakk ppeejjaabbaatt mmeemmppoossiissiikkaann ddiirrii sseebbaaggaaii ppeenngguuaassaa.. LLaayyaannaann kkeeppaaddaa mmaassyyaarraakkaatt ddiisskkrriimmiinnaattiiff ddaann kkoonnvveennssiioonnaall LLaayyaannaann kkeeppaaddaa mmaassyyaarraakkaatt ssaarraatt ddeennggaann kkoorruuppssii,, kkoolluussii ddaann nneeppoottiissmmee.. 55.. BBeerroorriieennttaa ssii KKoonnsseennssuu ss PPeemmeerriinnttaahh bbaannyyaakk bbeerrttiinnddaakk sseebbaaggaaii aallaatt kkeekkuuaassaaaann nneeggaarraa.. LLeebbiihh bbaannyyaakk bbeerrssiiffaatt kkoommaannddoo ddaann iinnssttrruukkssii ddaann PPeemmeerriinnttaahh cceennddeerruunngg oottoorriitteerr kkaarreennaa mmeennuu--ttuupp jjaallaann bbaaggii ddiillaakkssaa-- Lanjutan ………….
36. 6. Berkeadil an Adanya diskriminasi gender, Menutup peluang bagi dibentuknya LSM Banyak peraturan yang masih berpihak pada gender tertentu. Arogansi kekuasaan sangat dominan dalam menentukan penye-lenggaraan pem. 7. Efektivitas dan Efisiensi Manajemen penyelenggaraan negara terpusat (top down). Banyak acara-acara seremonial. Pemanfaatan SDA dan SDM tidak berdasarkan kebutuhan. Negara cenderung salah urus dalam mengelola SDA dan sumber daya manusianya 8. Akuntabi-litas Pengambil keputusan didominasi oleh pemerintah. Swasta dan masyarakat memiliki peran yang sangat kecil. Pemerintah memonopoli berbagai alat produksi strategis. Masyarakat dan pers tidak diberi ruang menilai pemerintahan. Dominannya pemerintah dalam semua lini kehidupan. Lanjutan ………….
37. 9. Bervisi Strategis Pemerintah lebih puas dengan kemapanan yang telah dicapai. Sulit menerima perubahan mslh politik, hukum dan ekonomi. Kurang mau memahami aspek-aspek kultural, historis dan kompleksitas masyarakatnya. Penyelenggaraan pemerintahan statis dan tidak memiliki jangkauan jangka panjang. Banyaknya penguasa yang pro status quo dan kemapanan sehingga tidak memperdulikan terjadinya perubahan. 10. Saling Keterkait an Penguasa mengabaikan peran swasta atau masyarakat. Pemerintah merasa yang paling benar dan paling pintar. Masukan atau kritik dianggap provokator anti stabilitas. Swasta dan masyarakat tidak diberi kesempatan bersinergi. Para pejabat peme-rintah sering dianggap lebih tahu dalam segala hal, sehingga masyara-kat tidak tidak punya keinginan untuk bersinergi. Lanjutan ………….
38. Lanjutan …………. Menurut MTI (Masyarakat Transparansi IInntteerrnnaassiioonnaall)),, bbhhww ““kkoorruuppssii mmeerruuppaakkaann ppeerriillaakkuu ppeejjaabbaatt,, bbaaiikk ppoolliittiissii mmaauuppuunn ppeeggaawwaaii nneeggeerrii,, yygg sseeccaarraa ttiiddaakk wwaajjaarr ddaann ttiiddaakk lleeggaall mmeemmppeerrkkaayyaa ddiirrii aattaauu mmeemmppeerrkkaayyaa mmeerreekkaa yygg ddeekkaatt ddeennggaannnnyyaa ddnngg mmeennyyaallaahhgguunnaa--kkaann kkeekkuuaassaaaann ppuubblliikk yygg ddiippeerrccaayyaakkaann kkeeppaaddaa mmeerreekkaa..”” DDii IInnddoonneessiiaa,, rreezziimm ppeemmeerriinnttaahhaann yyaanngg ddiiaannggggaapp ppaalliinngg kkoorruupp aaddaallaahh sseemmaassaa oorrddee bbaarruu bbeerrkkuuaassaa.. LLaappoorraann WWoolldd EEccoonnoommiicc FFoorruumm,, ddaallaamm ““TThhee gglloobbaall CCoommppeettiittiivveenneessss RReeppoorrtt 11999999””,, kkoonnddiissii IInnddoonneessiiaa tteerrmmaassuukk yyaanngg tteerrbbuurruukk ddii aannttaarraa 5599 nneeggaarraa yyaanngg ddiitteelliittii.. BBaahhkkaann ppaaddaa ttaahhuunn 22000022,, mmeennuurruutt llaappoorraann lleemmbbaaggaa ““PPoolliittiiccaall aanndd RRiisskk CCoonnssuullttaannccyy ((PPEERRCC ddii HHoonnggkkoonngg)),, nneeggaarraa IInnddoonneessiiaa ““bbeerrhhaassiill mmeenngguukkiirr pprreessttaassii”” sseebbaaggaaii nneeggaarraa yyaanngg ppaalliinngg kkoorruupp ddii AAssiiaa..
39. Lanjutan …………. Pendapat ahli berkaitan dengan ffaakkttoorr--ffaakkttoorr ppeennyyeebbaabb tteerrjjaaddiinnyyaa ttiinnddaakk kkoorruuppssii.. NNoo NNaammaa TTookkoohh UUrraaiiaann // KKeetteerraannggaann 11.. SSaarrlliittoo WW.. SSaarrwwoonnoo DDoorroonnggaann ddaarrii ddaallaamm ddiirrii sseennddiirrii ((sseeppeerrttii kkeeiinnggiinnaann,, hhaassrraatt,, kkeehheennddaakk,, ddaann llaaiinn-- llaaiinn)).. RRaannggssaannggaann ddaarrii lluuaarr ((ddoorroonnggaann tteemmaann,, aaddaa kkeesseemmppaattaann,, kkuurraanngg kkoonnttrrooll ddaann llaaiinn--llaaiinn)).. 22.. AAnnddii HHaammzzaahh KKuurraannggnnyyaa ggaajjii ppeeggaawwaaii nneeggeerrii ddiibbaannddiinnggkkaann ddeennggaann kkeebbuuttuuhhaann yyaanngg mmaakkiinn mmeenniinnggkkaatt.. LLaattaarr bbeellaakkaanngg kkeebbuuddaayyaaaann aattaauu kkuullttuurr yyaanngg mmeerruuppaakkaann ssuummbbeerr//sseebbaabb mmeelluuaassnnyyaa kkoorruuppssii.. MMaannaajjeemmeenn yyaanngg kkuurraanngg bbaaiikk ddaann kkoonnttrrooll yyaanngg kkuurraanngg eeffeekkttiiff ddaann eeffiissiieenn,, yyaanngg mmeemmbbeerriikkaann ppeelluuaanngg oorraanngg uunnttuukk
40. Lanjutan …………. CCiirrii--cciirrii KKoorruuppssii 11.. MMeelliibbaattkkaann lleebbiihh ddaarrii ssaattuu oorraanngg 22.. PPeellaakkuu ttiiddaakk tteerrbbaattaass ppaaddaa ookknnuumm ppeeggaawwaaii ppeemmeerriinnttaahh,, tteettaappii jjuuggaa ddii sswwaassttaa.. 33.. SSeerriinngg ddiigguunnaakkaann bbaahhaassaa ““ssuummiirr”” uunnttuukk mmeenneerriimmaa uuaanngg ssooggookk,, yyaaiittuu :: uuaanngg kkooppii,, uuaanngg rrookkookk,, uuaanngg sseemmiirr,, uuaanngg ppeellaannccaarr,, ssaallaamm tteemmppeell,, uuaanngg ppeellaannccaarr bbaaiikk ddaallaamm bbeennttuukk uuaanngg ttuunnaaii,, bbeennddaa tteerrtteennttuu aattaauu wwaanniittaa.. 44.. UUmmuummnnyyaa bbeerrssiiffaatt rraahhaassiiaa,, kkeeccuuaallii jjiikkaa ssddhh mmeemmbbuuddaayyaa.. 55.. MMeelliibbaattkkaann eelleemmeenn kkeewwaajjiibbaann ddaann kkeeuunnttuunnggaann ttiimmbbaall bbaalliikk yyaanngg sseellaalluu ttiiddaakk bbeerruuppaa uuaanngg.. 66.. MMeennggaanndduunngg uunnssuurr ppeenniippuuaann yyaanngg bbiiaassaannyyaa aaddaa ppaaddaa bbaaddaann ppuubblliikk aattaauu mmaassyyaarraakkaatt uummuumm..
41. Lanjutan …………. AAkkiibbaatt TTiinnddaakk KKoorruuppssii SSiiaappaappuunn ppeellaakkuunnyyaa,, bbaahhwwaa sseekkeecciill aappaappuunn ppeerrbbuuaattaann ttiinnddaakk kkoorruuppssii aakkaann mmeennddaattaannggkkaann kkeerruuggiiaann ppaaddaa ppiihhaakk llaaiinn.. 11.. MMeennddeelleeggeettiimmaassii pprroosseess ddeemmookkrraassii ddeennggaann mmeenngguurraannggii kkeeppeerrccaayyaaaann ppuubblliikk tteerrhhaaddaapp pprroosseess ppoolliittiikk mmeellaalluuii ppoolliittiikk uuaanngg.. 22.. MMeennddiissttoorrssii ppeennggaammbbiillaann kkeeppuuttuussaann ppaaddaa kkeebbiijjaakkaann ppuubblliikk,, mmeemmbbuuaatt ttiiaaddaannyyaa aakkuunnttaabbiilliittaass ppuubblliikk ddaann mmaannaaffiikkaann tthhee rruullee ooff llaaww.. HHuukkuumm ddaann bbiirrookkrraassii hhaannyyaa mmeellaayyaannii kkeekkuuaassaaaann ddaann ppeemmiilliikk mmooddaall..
42. Lanjutan …………. AAkkiibbaatt TTiinnddaakk KKoorruuppssii 33.. MMeenniiaaddaakkaann ssiisstteemm pprroommoossii ((rreewwaarrdd aanndd ppuunniisshhmmaann)),, kkaarreennaa lleebbiihh ddoommiinnaann hhuubbuunnggaann ppaattrroonn--kklliieenn ddaann nneeppoottiissmmee.. 44.. PPrrooyyeekk--pprrooyyeekk ppeemmbbaanngguunnaann ddaann ffaassiilliittaass uummuumm bbeerrmmuuttuu rreennddaahh ddaann ttiiddaakk sseessuuaaii ddeennggaann kkeebbuuttuuhhaann mmaassyyaarraakkaatt sseehhiinnggggaa mmeennggggaanngggguu ppeemmbbaanngguunnaann yyaanngg bbeerrkkeellaannjjuuttaann.. 55.. JJaattuuhh aattaauu rruussaakknnyyaa ttaattaannaann eekkoonnoommii kkaarreennaa pprroodduukk yyaanngg ddiijjuuaall ttiiddaakk kkoommppeettiittiiff ddaann tteerrjjaaddii ppeennuummppuukkaann bbeebbaann uuttaanngg lluuaarr nneeggeerrii.. 66.. SSeemmuuaa uurruussaann ddaappaatt ddiiaattuurr sseehhiinnggggaa ttaattaannaann aattuurraann//hhuukkuumm ddaappaatt ddiibbeellii ddeennggaann sseejjuummllaahh uuaanngg sseessuuaaii kkeesseeppaakkaattaann.. 77.. LLaahhiirrnnyyaa kkeelloommppookk--kkeelloommppookk ppeerrtteemmaannaann aattaauu ““kkoonnccooiissmmee”” yyaanngg lleebbiihh ddiiddaassaarrkkaann kkeeppaaddaa kkeeppeennttiinnggaann pprraaggmmaattiissmmee uuaanngg..
43. Lanjutan …………. Upaya Pencegahan Terhadap Penyelenggaraan Pemerintah Yang Tidak Transparan FFoorrmmaall PPeemmeerriinnttaahh//KKeekkuuaassaaaann 11.. PPeemmeerriinnttaahh ddaann ppeejjaabbaatt ppuubblliikk,, ddiillaakkuukkaann ppeennggaawwaassaann mmeelleekkaatt.. 22.. MMeennggeeffeekkttiiffkkaann ppeerraann ddaann ffuunnggssii aappaarraatt ppeenneeggaakk hhuukkuumm,, 33.. PPeemmbbeekkaallaann iinntteennssiiff tthhdd aappaarraattuurr ppeemmeerriinnttaahh//ppeejjaabbaatt ppuubblliikk 44.. MMeenneeggaakkkkaann ssuupprreemmaassii hhuukkuumm sseeccaarraa kkoonnssiisstteenn.. 55.. PPeerraalliihhaann kkeekkuuaassaaaann sseeccaarraa tteerrttiibb,, ddaammaaii,, ddaann ddeemmookkrraattiiss.. 66.. MMeennaattaa kkeehhiidduuppaann ppoolliittiikk aaggaarr ddiissttrriibbuussii kkeekkuuaassaaaann sseeiimmbbaanngg.. 77.. MMeenniinnggkkaattkkaann iinntteeggrriittaass,, pprrooffeessiioonnaalliissmmee,, ddaann ttaanngggguunngg jjaawwaabb ddaallaamm ppeennyyeelleennggggaarraaaann nneeggaarraa..
44. Lanjutan …………. Organisasi Non Pemerintah dan Media Massa Keterlibatan Lembaga SSwwaaddaayyaa MMaassyyaarraakkaatt ddaallaamm mmeennggaawwaassii sseettiiaapp kkeebbiijjaakkaann ppuubblliikk yygg ddiibbuuaatt ppeemmeerriinnttaahh,, KKoonnttrrooll ssoossiiaall oolleehh rraakkyyaatt mmeellaalluuii bbeerrbbaaggaaii mmeeddiiaa mmaassssaa eelleekkttrroonniikk mmaauuppuunn cceettaakk.. Dr. Leden Marpaung, S.H., menyebutkan tentang upaya pencegahan (prevensi) tindak pidana korupsi, yaitu antara lain mencakup : mental dan budi pekerti, sistem, perilaku masyarakat, perundang-undangan, manajemen, dan kesejahteraan aparat negara/pemerintah.
45. Lanjutan …………. Pendidikan dan Masyarakat 11.. MMeemmppeerrkkeennaallkkaann sseejjaakk ddiinnii mmeellaalluuii ppeemmbbeellaajjaarraann ddii sseekkoollaahh tteennttaanngg ppeennttiinnggnnyyaa ppeemmeerriinnttaahh yyaanngg ttrraannssppaarraann.. 22.. MMeennjjaaddiikkaann PPaannccaassiillaa sseebbaaggaaii ddaassaarr nneeggaarraa yyaanngg mmaammppuu mmeemmbbuukkaa wwaaccaannaa ddaann ddiiaalloogg iinntteerraakkttiiff ddii ddaallaamm mmaassyyaarraakkaatt.. 33.. MMeenniinnggkkaattkkaann kkeerruukkuunnaann ssoossiiaall aannttaarraa ppeemmeelluukk aaggaammaa,, ssuukkuu ddaann kkeelloommppookk--kkeelloommppookk mmaassyyaarraakkaatt llaaiinnnnyyaa mmeellaalluuii ddiiaalloogg ddaann kkeerrjjaa ssaammaa ddeennggaann pprriinnssiipp kkeebbeerrssaammaaaann,, kkeesseettaarraaaann,, ttoolleerraannssii ddaann ssaalliinngg mmeenngghhoorrmmaattii.. 44.. MMeemmbbeerrddaayyaakkaann mmaassyyaarraakkaatt mmeellaalluuii ppeerrbbaaiikkaann ssiisstteemm ppoolliittiikk yyaanngg ddeemmookkrraattiiss sseehhiinnggggaa ddaappaatt mmeellaahhiirrkkaann ppeemmiimmppiinn yyaanngg bbeerrkkuuaalliittaass,, bbeerrttaanngggguunngg jjaawwaabb,, mmeennjjaaddii ppaannuuttaann mmaassyyaarraa-- kkaatt,, ddaann mmaammppuu mmeemmppeerrssaattuukkaann bbaannggssaa ddaann nneeggaarraa..
46. 22.. SSiikkaapp KKeetteerrbbuukkaaaann ddaann KKeeaaddiillaann ddaallaamm KKeehhiidduuppaann BBeerrbbaannggssaa ddaann BBeerrnneeggaarraa aa.. PPeerriillaakkuu PPoossiittiiff 11.. PPeerrbbuuaattaann lluuhhuurr yyaanngg mmeenncceerrmmiinnkkaann ssiikkaapp ddaann ssuuaassaannaa kkeekkeelluuaarrggaaaann ddaann kkeeggoottoonngg rrooyyoonnggaann.. 22.. SSiikkaapp aaddiill tteerrhhaaddaapp sseessaammaa,, mmeennjjaaggaa kkeesseeiimmbbaannggaann aannttaarraa hhaakk ddaann kkeewwaajjiibbaann sseerrttaa mmeenngghhoorrmmaattii hhaakk--hhaakk oorraanngg llaaiinn.. 33.. SSiikkaapp ssuukkaa mmeemmbbeerrii ppeerrttoolloonnggaann kkeeppaaddaa oorraanngg yyaanngg mmeemmeerrlluukkaann.. 44.. SSuukkaa bbeekkeerrjjaa kkeerraass.. 55.. MMeenngghhaarrggaaii hhaassiill kkaarryyaa oorraanngg llaaiinn yyaanngg bbeerrmmaannffaaaatt uunnttuukk mmeennccaappaaii kkeemmaajjuuaann ddaann kkeesseejjaahhtteerraaaann bbeerrssaammaa..
47. Lanjutan …………. bb.. PPaarrttiissiippaassii ddaann UUppaayyaa BBeennttuukk ppaarrttiissiippaassii wwaarrggaa nneeggaarraa tteerrsseebbuutt aannttaarraa llaaiinn :: PPeennggaawwaassaann tteerrhhaaddaapp aappaarraattuurr nneeggaarraa :: 11.. PPeellaakkssaannaaaann ttuuggaass uummuumm ppeemmeerriinnttaahhaann ddiillaakkuukkaann sseeccaarraa tteerrttiibb bbeerrddaassaarrkkaann ppeerraattuurraann ppeerruunnddaanngg--uunnddaannggaann yyaanngg bbeerrllaakkuu.. 22.. PPeellaakkssaannaaaann ppeemmbbaanngguunnaann ddiillaakkuukkaann sseessuuaaii ddeennggaann rreennccaannaa ddaann pprrooggrraamm ppeemmeerriinnttaahh ddeennggaann ssaassaarraann yyaanngg ddiitteettaappkkaann.. 33.. HHaassiill--hhaassiill ppeemmbbaanngguunnaann ddaappaatt mmeennjjaaddii uummppaann bbaalliikk bbeerruuppaa ppeennddaappaatt,, kkeessiimmppuullaann,, ddaann ssaarraann tteerrhhaaddaapp kkeebbiijjaakkssaannaaaann,, ppeerreennccaannaaaann,, ppeemmbbiinnaaaann,, ddaann ppeemmbbaanngguunnaann.. 44.. SSeejjaauuhh mmuunnggkkiinn mmeenncceeggaahh tteerrjjaaddiinnyyaa ppeemmbboorroossaann,, kkeebbooccoorraann,, ddaann ppeennyyiimmppaannggaann ddaallaamm ppeenngggguunnaaaann wweewweennaanngg,, tteennaaggaa,, uuaanngg,, ddaann sseerrttaa ppeerrlleennggkkaappaann mmiilliikk nneeggaarraa..
48. LLaannjjuuttaann ……………………………….. PPeerraann MMaassyyaarraakkaatt DDaallaamm UUppaayyaa MMeemmbbeerraannttaass KKoorruuppssii 11.. BBeerruussaahhaa mmeemmaahhaammii bbeerrbbaaggaaii aattuurraann yygg ddiitteerraappkkaann ppeemm.. 22.. MMeennggiikkuuttii pprroosseedduurr//mmeekkaanniissmmee sseessuuaaii aattuurraann yyaanngg bbeerrllaakkuu.. 33.. JJiikkaa tteerrddaappaatt kkeejjaannggggaallaann ddaallaamm ppeenneerraappaann aattuurraann,, ttaannyyaakkaann ddeennggaann bbaaiikk ddaann ssooppaann kkeeppaaddaa ppeejjaabbaatt aattaauu iinnssttaannssii yyaanngg bbeerrwweennaanngg.. 44.. BBeerrsseeddiiaa mmeellaappoorrkkaann aattaauu mmeennggiinnffoorrmmaassiikkaann ppeellaakkuu kkoorruuppssii kkeeppaaddaa lleemmbbaaggaa bbeerrwweennaanngg ((KKeejjaakkssaaaann,, KKeeppoolliissiiaann && KKPPKK).. 55.. MMaauu mmeennjjaaddii bbaaggiiaann aannggggoottaa mmaassyyaarraakkaatt yyaanngg mmeemmbbeerrii kkeetteellaaddaannaann.. 66.. MMeellaakkuukkaann kkaammppaannyyee pprreevveennttiiff mmeellaalluuii jjaalluurr--jjaalluurr ppeennddiiddiikkaann ffoorrmmaall mmaauuppuunn nnoonn--ffoorrmmaall..
49. SSTTUUDDII WWAACCAANNAA KKOORRUUPPSSII AADDAALLAAHH AAKKSSII TTEERROORRIISSMMEE Ketua MPR Hidayat Nur Wahid mengatakan korupsi merupakan bentuk tindakan terorisme atau tak lebih dari perbuatan teroris yang menghancurkan peradaban dunia. “Korupsi itu adalah terorisme”, ujar Hidayat dalam deklarasi Aksi Resolusi dan Referandum Perlawanan Rakyat Sulawesi Selatan (Sulsel) terhadap kejahatan yang diselenggarakan di Makassar. Pemerintah, katanya, telah menghukum para koruptor dan menusakambangkan mereka. Meski demikian, pemerinah jangan cepat berbangga diri atau puas terhadap keberhasilan yang telah dilakukannya, sebab para koruptor yang berhasil ditahan tersebut adalah mereka yang tingkat korupsinya baru mencapai miliaran rupiah. “Masih banyak koruptor trilliunan rupiah yang lari ke luar negeri dan ini menjadi masalah dan pekerjaan rumah bagi aparat hukum,” ujar mantan Presiden Partai Keadilan Sejahtera ini. Sumber : Media Indonesia, 9/12/2004.
music mag pitch
bk
final research
allestimento in cartone per il Cersaie 2014 alberi in cartone scultura in cartone
Quarta turma do workshop de Infografia, ministrado por Beatriz Blanco e Marcos Sin...
Genre
bab iii keterbukaan & keadilandownload from 4shared ... bab iii keterbukaan & keadilan.ppt. by munawarkholildrs 1,612 KB | 2013-12-22 | File |
Read more
Bab III Keterbukaan Keadilan Waktu : 6 x 45 Menit Waktu : 6 x 45 Menit (KeseIuruhan KD) (KeseIuruhan KD) SlundurSlundur Kompelensl : Kompelensl : 3.
Read more
Bab III semester ganjil by raiiutassrhieva in Types > Government & Politics e bab iii keterbukaan keadilan
Read more
Search; Home; Documents; Bab III Keterbukaan Keadilan
Read more
Bab III semester ganjil by raiiutassrhieva in Types > Government & Politics and bab iii keterbukaan keadilan
Read more
Waktu : 6 x 45 Menit Waktu : 6 x 45 Menit (KeseIuruhan KD) (KeseIuruhan KD) Slundur Slundur Kompelensl : Kompelensl : 3. 3. Menumpllkun Menumpllkun
Read more
1 BAB III KETERBUKAAN DAN KEADILAN DALAM KEHIDUPAN BERBANGSA DAN BERNEGARA Standar Kompetensi: 3. ... Bab iii keterbukaan & keadilan Keterbukaan
Read more
Bab iii keterbukaan & keadilan Bab Iii Keterbukaan Keadilan 1. KELAS XI IA 5 KETERBUKAAN DAN KEADILANDALAM KEHIDUPAN BERBANGSA DAN BERNEGARA 2.
Read more


c: text/html

text:
GUWUURSHA
Sokkaanote Sooreessi Mikaeeli Ayeeti?
AYYAANU kalaqo ikkinoha Mikaeeli, Qullaawu Maxaafi giddo shiima baseralla qummi assinoonni. Ikkollana qummi assinoonni basera assinoreno xawinsoonni. Daanieeli maxaafira, Mikaeeli busha sokkaano ledo olaminota, Yihudu sokkara, Sheexaanu ledo yekkeeraminotanna Ajuujate maxaafira kayinni Daawuloosinna agaanintesi ledo olaminota xawinsoonni. Mikaeeli Yihowate gashshate mabtera ha'lino, hattono Yihowa diinna ledo gaaramino; tenne assasinni, “Maganu Gedeehu Ayi No?” yitannote su'misi tiro garinni hee'rino. Ikkina Mikaeeli ayeeti?
Mito wote mannu babbaxxino su'minni woshshamanno. Lawishshaho, Yaaqoobihu wolu su'mi Isiraeeliiti. Pheexiroosi Simiooni yinanni su'minnino woshshamino. (Kalaqo 49:1, 2; Maatewoosi 10:2) Hatteente gede, Yesuusi Kiristoosi uullara daara albaannino ikko iimira ha'ri gedensaanni Mikaeeli yaamame woshshamannota Qullaawu Maxaafi xawisanno. Hanni hatto yineemmo gede assitannonke xiqissa la'no.
Sokkaanote Sooreessa. Maganu Qaali Mikaeeli, “sokkaanote [sooreessa]” yaanno. (Yihudi 9) Qullaawu Maxaafi giddo “sooreessa” yaanno qaale duuchcha kiiro afi'rino gede assine dixawinsoonni. Kunino sooreessaho yinoonnihu mitto sokkaancho calla ikkinota buuxisanno. Hakkiinni saeno Yesuusa sokkaanote sooreessaati yine xawinsoonni. Reyotenni kainoha Mootichcha Yesuusi Kiristoosi lainohunni 1 Teselonqe 4:16 togo yitanno: ‘Mootichchu umisi hajajote qoonqonninna sokkaanote sooreessi qoonqonni iiminni dirranno.’ Koye Yesuusi qoonqo sokkaanote sooreessi qoonqooti yinoonni. Konni daafira tini xiqise sokkaanote sooreessi Mikaeeli Yesuusa umosi ikkinota xawissanno.
Olantote Sooreessa. Qullaawu Maxaafi, ‘Mikaeelinna sokkaanosi dhudhuufunna sokkaanosi ledo olantinota’ kulanno. (Ajuu[j]a 12:7) Konni daafira Mikaeeli ammanantino sokkaano olantora Sooreessaho yaate. Ajuujate maxaafi Yesuusano ammanantino sokkaano olantora Sooreessa ikkinota kulanno. (Ajuu[j]a 19:14-16) Qoleno hawaariya Phaawuloosi “Mootichcha Yesuusa” nna “[wolqaataamma] sokkaanosi” babbade kulino. (2 Teselonqe 1:7) Konni daafira, Qullaawu Maxaafi Mikaeelinna ‘sokkaanosire’ hattono Yesuusinna ‘sokkaanosire’ kulanno. (Maatewoosi 13:41; 16:27; 24:31; 1 Pheexiroosi 3:22) Ikkeennano Maganu Qaali iima ammanantino sokkaano amaddinoti lame olantote gaamo yaano mitte Mikaeeli marra''annoti wole qolte Yesuusi marra''anno gaamo no diyaanno. Konni daafira, Mikaeeli Yesuusi Kiristoosi umosiiti yaate. Kuni su'mi Yesuusi iima loosanno loosi ledo xaado afi'rinoho.*
* Mikaeeli Maganu Beetto Yesuusa ikkinota kultannota wole taje afi'rate Yihowa Farci'raasine qixxeessitinoha Qullaawa Borro Seekke Huwata (Ingilizete afoo) yinanni maxaafa Xiraaze 2, qoola 393-394 lai.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
MACAAFNI QULQULLUUN MAAL JEDHA?
Ejja
Namoonni hedduun hiriyaa gaaʼelaatiif amanamaa taʼuu kan jajjabeessan taʼus, ejji maatiiwwan hedduu diiguu isaa itti fufeera.
Ejji maali dha?
NAMOONNI MAAL JEDHU?
Aadaawwan tokko tokko keessatti, saalqunnamtiin gaaʼelaan alatti raawwatamu, keessumaa kan raawwate abbaa manaa yoo taʼe dogoggora akka taʼetti hin ilaalamu. Tokko tokko immoo, walitti dhufeenyi gaaʼelaa umurii guutuu kan itti fufu akka taʼetti hin ilaalan.
WHAT THE BIBLE SAYS
MACAAFNI QULQULLUUN MAAL JEDHA? Macaafa Qulqulluu keessatti, ejji saalqunnamtii namni gaaʼela dhaabbate tokko (dhiiras taʼe dubartii), nama hiriyaa gaaʼelaa isaa ykn ishee hin taanee wajjin raawwatu kan argisiisu akka taʼetti ibsameera. (Iyoob 24:15; Fakkeenya 30:20) Ejji, Waaqayyo duratti wanta baayʼee jibbamaa taʼe dha. Bara Israaʼelootaatti namni ejju duʼaan adabama ture. (Lewwoota 18:20, 22, 29) Yesus duuka buutonni isaa ejja irraa fagaachuu akka qaban barsiiseera.—Maatewos 5:27, 28; Luqaas 18:18-20.
WHY IT MATTERS
WAAʼEE KANAA KAASUUN MAALIIF BARBAACHISE? Ejjitoonni waadaa ulfina qabeessa hiriyaa gaaʼelaa isaanii wajjin yeroo gaaʼela dhaabbatanitti seenan cabsu. Akkasumas, ejji cubbuu Waaqayyo irratti raawwatamu dha. (Uumama 39:7-9) Ejji, ijoollee warra irraa gargar baasa. Hunda caalaa immoo Macaafni Qulqulluun, “Waaqayyo warra . . . ejjituutti faraduuf jira” jechuudhaan akeekkachiisa.—Ibroota 13:4.
“Gaaʼelli hundumaa biratti ulfina-qabeessa haa taʼu, ciisichi gaaʼelaas hin xureeffamin!” —Ibroota 13:4.
Ejji gaaʼela ni diigaa?
WHAT THE BIBLE SAYS
MACAAFNI QULQULLUUN MAAL JEDHA? Macaafni Qulqulluun, namni tokko hiriyaan gaaʼelaa isaa yoo ejja raawwate akka irraa adda baʼu isaaf heyyama. (Maatewos 19:9) Kana jechuun hiriyaan gaaʼelaa isaa ejja erga raawwatee booda, namni balleessaan irratti raawwatame hiriyaa gaaʼelaa isaa waliin taʼuuf ykn isa hiikuuf murteessuudhaaf mirga qaba jechuu dha. Kun murtoo dhuunfaa ti.—Galaatiyaa 6:5.
Gama biraatiin, Waaqayyo duratti gaaʼelli walitti dhufeenya umurii guutuu, qulqulluu taʼe dha. (1 Qorontos 7:39) Waaqayyo sababa hin taaneen, fakkeenyaaf waan itti hin tolleef qofa nama hiriyaa gaaʼelaa isaa hiikutti ni gadda. Kanaafuu, wal hiikuun murtoo akka salphaatti ilaalamu miti.—Miilkiyaas 2:16; Maatewos 19:3-6.
“Ani . . . isinittan hima, yoo isheen ejjite malee namni haadha manaa isaa baasu, akka isheen ejjitu in godha.”—Maatewos 5:32.
Ejji cubbuu namaaf hin dhiifamne dhaa?
MACAAFNI QULQULLUUN MAAL JEDHA?
Lakki. Macaafni Qulqulluun, Waaqayyo namoota ejja raawwatan dabalatee, namoota cubbuu isaanii irraa deebiʼanii qalbii jijjiirrataniif dhiifama akka godhu dubbata. (Hojii Ergamootaa 3:19; Galaatiyaa 5:19-21) Macaafni Qulqulluun, waaʼee namoota ejja raawwachuu dhiisuudhaan yeroo booda michuu Waaqayyoo taʼanii ni dubbata.—1 Qorontos 6:9-11.
Waaqayyo, Daawit isa mootii Israaʼel tureef dhiifama godheera. Daawit haadha manaa nama loltoota isaa keessatti aangoo qabu tokkoo wajjin ejja raawwatee ture. (2 Saamuʼel 11:2-4) Macaafni Qulqulluun, “Wanti hamaan Daawit godhe kun Waaqayyoon in gaddisiise” jedha. (2 Saamuʼel 11:27) Daawit sirreeffama isaaf kenname fudhatee qalbii erga jijjiirratee booda, Waaqayyo cubbuu isaa isaaf dhiiseera. Haa taʼu malee, Daawit miidhaa cubbuu hojjechuu isaatiin isa irra gaʼe dandaʼee jiraachuu qaba ture. (2 Saamuʼel 12:13-14) Solomoon Mootichi inni ogeessa taʼe, “Namni ejju qalbii hin qabu” jechuudhaan yeroo booda wanta mirkaneeffate dubbateera.—Fakkeenya 6:32.
WANTA GOCHUU DANDEESSU
Ejja raawwatteetta yoo taʼe, Waaqayyoonis taʼe hiriyaa gaaʼelaa kee dhiifama gaafachuu qabda. (Faarfannaa 51:1-5) Akkuma Waaqayyoo ejja jibbi. (Faarfannaa 97:10) Poornoogiraafii, waaʼee saalqunnamtii xiinxaluu, kolomsuu dabalatee wanta nama hiriyaa gaaʼelaa kee hin taanee wajjin saalqunnamtii raawwachuuf fedhii akka qabaattu si godhu kam irraa iyyuu fagaachuuf murteessi.—Maatewos 5:27, 28; Yaaqoob 1:14, 15.
Hiriyaan gaaʼelaa kee ejja raawwachuu isaatiin miidhaan si irra gaʼeera yoo taʼe, Waaqayyo miira kee akka siif hubatu hin shakkin. (Miilkiyaas 2:13, 14) Jajjabinaa fi qajeelfama akka sii kennu isa kadhadhu; “inni akka ati hin kufnetti si irkisa!” (Faarfannaa 55:22) Hiriyaa gaaʼelaa keetiif dhiifama gochuudhaan gaaʼelli keessan akka itti fufu yoo filatte, walitti dhufeenya keessan deebistanii ijaaruuf lamaan keessan iyyuu jabinaan hojjechuu qabdu.—Efesoon 4:32.
Naataan raajichi Daawit isa qalbii jijjiirrateen, “Egaaʼoo, Waaqayyo yakka kee siif dhiiseera” jedheera.—2 Saamuʼel 12:13.


text:
Average Rating: 0
Total Votes: 0
maanuththu mandhaiyila maangutti peththa mayilae pottapulla porandhadhunnu bolikaattil koovum kuyilae thaaymaaman seer somandhu vaaraandi - avan thangak kolusu kondu thaaraandi seeru somandha saadhi sanamae aaru kadandhaa ooru varumae (2) (maanuththu) naattukkoazhi adichchu naakkusotta samachchi nallenna ooththik kudu aaththaa vellak kodal valichchaa vellappoondu urichchi vellangonjam poattuk kudu aaththaa pachcha odambukkaari paaththu nadakkachchollunga pillakki thaayppaalath thookkik kodukkachchollu machchaana thinnaiyila poaththip padukkachchollu (maanuththu) aattuppaal kudichchaa arivazhinji poagumunnu erumappaal kudichchaa aeppam vandhu saerumunnu kaaraampasu oatti vaaraandi thaay maaman vellichchangu senjaa velakki vekka vaenumunnu thangaththil sangu senji thaaraandi thaay maaman pachcha odambukkaari paaththu nadakkachchollunga ee erumbu andaama etti irukkachchollu machchaana eeraththuni katti irukkachcholluTweet


text:
KUTAA 3
Jireenyi Jannataa Maal Fakkaata Ture?
Yihowaan Addaamiifi Hewwaaniif wantoota gaggaarii hedduu kenneera. Uumama 1:28
Yihowaan dubartii ishee jalqabaa Hewwaaniin erga uumee booda, haadha manaasaa akka taatuuf Addaamiif kenne.—Uumama 2:21, 22.
Yihowaan sammuufi qaama mudaa hin qabne akka qabaatan godhee isaan uumeera.
Dhaaba Eeden, ishee miidhagduu bakka lageen, mukeetiin ija godhataniifi bineensoonni keessatti argaman keessa jiraatu turan.
Yihowaan isaanitti dubbata ture; isaan barsiisas ture. Utuu isa dhaggeeffataniiru taʼee lafa Jannata taaterra barabaraaf jiraatu turan.
Waaqayyo ija mukeetii keessaa isa tokko akka hin nyaanne isaan dhowwee ture. Uumama 2:16, 17
Ergamoota Waaqayyoo keessaa inni tokko Yihowaarratti kaʼe. Ergamaan hamaa taʼe kun Seexana ykn Diiyaabilos jedhama.
Yihowaan ija mukaa tokko Addaamiifi Hewwaanitti argisiisuudhaan, yoo ija mukaa kana nyaatan akka duʼan isaanitti hime.
Seexanni, Addaamiifi Hewwaan Yihowaadhaaf akka ajajaman hin barbaadu ture. Kanaaf, bofatti fayyadamee ija mukaa sanarraa yoo nyaatte akka hin duuneefi akka Waaqayyoo akka taatu Hewwaanitti hime. Wanti inni dubbate kun garuu soba ture.—Uumama 3:1-5.


text:
Qixxeessaa Lammii | Amajjii 23, 2017
Xiinxanaan xiinxalaa ta’uu hin danda’u. Xiixalaan dhugaa irratti hundaa’e garuu diina isaatti xiinxanaa ta’uu ni danda’a. Yaada kana akka ijoo duubbii kiyyaatti sababa filadheef qaba. Xiinxaltummaan uumamaan/barmootaan argamuu danda’a. Ogummaa dhaalmayaan warra irraahis horachuun danda’amu. Ogummmaan xiinxaltummaa kan biraa ammo xiixaltummaa garagalchaa/fakkaattiidhaati. Fakkaatanii dhihaatanii fakkeessanii dhiheessuudhaan ogummaa qalbii namaa ittiin hataniidha. Xiixaltummaa gosa kanaan jaanjawiinsi uumamu ulfaataadha. Xiinxaltoota gosa kanaa irra dandeettii xiixaltummaa uumaan kanneen badhaafaman irraa barmootaan warra dhaalantu irra gooma.
Xiinxaltoota gosa sadih jechuun raagdota fagotti waa arganii himan, dhihotti waa arganii himanii fi gonkumaa homaa hin arginee fi hin himne keessaa kan yeroo ammaatti hawaasa addunyaa nagaya dhoorganii ibiddaan wal akaaysisaa jiran xiinxaltoota woyuu hin argine kan ta’uu malaan qajeelfamaniidha. Dhibdee yeroo ammaa ummata Oromoo qabates kanaan ala hin miti. Marsaalee hawaasaa irratti yaa’anii kanneen yeroo ammaa kana ummata goolaa jiran harki guddeessi xiinxaltoota mul’ata woyiituu hin qabneedha. Xiinxaltootni sadarkaa duraa fi lammaffaa irra jiran keessaa kan gadi bahanii xiinxala isaanii kennatan hagoodha. Tokkummaa, humnaa fi jabina ummata keenyaa kan gatii dhabsiisan xiinxaltoota dhugaa osoo hin tahin xiinxantoota jaanjawoota woyuu itti hin mul’teedha.
Namoota ana, sih, nuhi, isin jechuu irraa hin guddatinitu dhimmi qabsoo hadhooftuu irratti yaada diiggaa kennachuudhaan hawaasa walii galaa keessatti boorahiinsa hin feesifne uumaa jiru. Yaada, afaan, humnaa fi jabina tokkoon yeroo tokko bakka tokko warraaquu caalaa malli woyitti Oromoo baasu akka hin jirre murna arguu hin dandeenyeen lafti badaa jirti. Namootni dhuguma uumamaa fi barmootaan ogummaa xiinxaltummaa horatan raagdota waan ta’aniif hawaasa tokko karaa ofii barbaadanitti luucceessuuf humna guddaa waan qabaniif sochiin isaan jalqaban hamma dhumaatti hin dhaabbatu. Xiinxaltootni ummatni Oromoo yeroo ammaa barbaadu xiinxaltoota gosa kanaati malee xiinxanoota qabsoo bilisummaa Oromoo fi walabummaa Oromiyaa tasgabbii dhdhabisuuf hidhatee gadi bahee miti. Namoota gosummaan addaan isa qoodee ABO dura dhaabuuf shira xaxaa jiran gonkumaa hin barbaadu. Haala sochii FXG yeroo dheeraaf guutuu Oromiyaa keessatti adeemee fi wareegama ulfaataan gulantaa abdachiisaa fi amansiisaa irra gahee jiru qaxara cabsuuf shirri namootni hagoon maqaa xiinxaltummaa siyaasaan sab-qunnamtiilee hawaasaa gara garaa irratti dhihaatanii haasawoota diiggaa gochuudhaan ummata keenya addaan fageessan badii dhiifama hin qabne raawwachaa akka jiran beekkamuu qaba. Gosummaan dhaabbatanii dhimma Oromoo walii galaaf qabsoofna warri jedhanis qamuma farra QBO ti.
Ebaluun fa’an sadaadha. Beekaan akkanatuu beekaa wallaalaa gorsuu hin danda’u akkuma jedhamu, warreen ani hojii isaanii tuquuf yaale cuftuu yoo dhuguma kan waa beekanii fi of beekan ta’e gocha hammeenyaa kana irraa akka deebi’an mamii hin qabu. Kanneen xiinxanaa/rirma QBO ta’an na hammeeffatuun isaanii naaf ifa. Xiinxanaan xiinxalaa ta’uu hin danda’uu gocha hammeenyaa boru seenaa itti isin gaafatuuf jiraatu raawwachaa jirtan irraa dhaabbadhaa jedhaan. Xiinxaltootni dhugaas gadi bahanii hegeree ummata isaaniif mul’ata qaban akka raagan abdiin qaba.
Injifatnoo Ummata Oromoof!
Hayyootni Oromoo Ija QBO ti!
Qixxeessaa Lammii.


text:
Lammiilee eeyyama jireenyaa fi hojii biyyattiitti hin qabne yeroo kenname keessatti gara biyyaatti deebisuun cimee akka itti fufe ministirichi waajjira isaaniitti har’a waaree booda ibsa laataniin beeksisaniiru.
Amma ammaatti lammiileen kuma 50 caalan ragaa imalaa akka fudhatanis beeksisaniiru.
Kanneen keessaayis 74.4% daa’immanii fi dubartoota akka ta’an eeranii, kunis ofii kan deebi’an hin ilaallatu jedhan.
Gareen deebisiisaa lammiilee biyyoolessaa fi Daandiin Qilleensa Ityoophiyaa qindaa’anii hojjechaa akka jiranis kaasanii, lakkoofsa balali’iinsaa guyyaatti taasifamus dabaluuf mootummaan Saawdii gaafatamee deebiin eegamaa akka jiru himaniiru.
Mootummoonni naannoos deeggarsa taasisaa akka jiran kaasuun, hoggantoonni 20 ta’an garasitti imaluun lammiileen gara biyyaatti akka deebi’an kakaasaa akka jiran ibsaniiru.
Amma ammaattis namoonni kuma 20 ta’an gara biyyaatti deebi’uu isaanii ministirichi himaniiru.
Kan Finfinnee jiraatanii fi gara naannootti galanis akka hin rakkanne deeggarsi taasifamaafii jira.
Deebitoonnis akkuma lammii kaanii hoji uumtummaa, daldala, qonna yookin dameewwan biroorratti akka bobba’aniif deeggarsi gurmii ni taasifamaaf jedhaniiru.
Rakkoo humnaarraa kan ka’e gara biyyaatti deebi’uu kan hin dandeenye, mootummaan qaamolee deegarsa taasisan waliin akka gargaarus kaasaniiru.
Qormaata biyyoolessaa kutaa 10ffaa fi seensa barnoota dhaabbilee olaanoorratti gaaffii ka’eefis deebii yoo laatan, kan kutaa 10 nagayaan akka xumuramee fi har’a kan eegalame kan kutaa 12ffaas haala gaaridhaan akka gaggeeffamaa jiru eeraniiru.
Tajaajilli intarneetii adda ciccituu waliinis wal qabatee yaada ka’eef, barattoonni kanneen tasgabbaa’anii akka qormaataman tarkaanfii fudhatame jedhan.
Dooktar Nagariin lammiilee gogiinsan miidhaman deeggaruun cimee akka itti fufes ibsaniiru.
Naannoo Oromiyaatti Boorana, Baalee, Gujii, Harargee lixaa fi bahaa, naannoo Kibbaatti Oomoo, Saganii fi Gaamogoofaa, akkasumas naannoo Somaaleetti lammiilee hongeen miidhamaniif deeggarsi taasifamaa akka jiru kaasaniiru.
Deeggarsi midhaan nyaataa, dhiyeessiin bishaanii fi yaalaa akkasumas barnoonni akka taasifamaa jiru kaasaniiru.
Naannolee roobni roobaa jirutti bishaan bootteen dhiyaachaa ture gara naannolee hongeen cimetti akka darbu taasifameeras jedhan.
Naannoo Somaaleetti dhaabbiin baattuu bishaanii; roottoo 77 fi kuusaa bishaanii 14 qulqulleessuun hojjetameera.
Naannoo Kibbaatti haaromsi kuusaa bishaanii 20 hojjetameera.
Ijaarsi mana fincaanii 129 gaggeeffameera.
Lammiilee deeggarsa barbaadan miiliyoona 7.8f qindoomina hojii mootummaa Ityoophiyaa, Sagantaa Nyaata Addunyaa fi dhaabbilee miti-mootummaan midhaan meetriik tooniin kuma 98 fi 587 raabsameera.
Aanaalee 173tti manneen barnootaa 3,012 keessatti barattoota 1,130,290f nyaanni dhiyaachaa jira.


text:
Average Rating: 0
Total Votes: 0
un paer solla aasaidhaan uLLam uruga aasaidhaan uyiril karaiya aasaidhaan aasaidhaan un mael aasaidhaan un thoaL saera aasaidhaan unnil vaazha aasaidhaan unakkuL uraiya aasaidhaan ulagam maRakka aasaidhaan ondrum ondrum ondraay aaga aasaidhaan (un paer solla...) kaNNil kadaikaNNil neeyum paarthaal poadhumae kaalgaL endhan kaalgaL kaadhal koalam poadumae naanam kondu maegham ondru maRaiyum nilavena koondhal kondu mugathai neeyum moodum azhagenna thookkaththil un paerai naan solla kaaraNam kaadhal dhaanae bramman kooda oru kaNNadhaasan dhaan unnai padaithadhaalae... (un paer solla...) neeyum ennai pirindhaal endhan piRavi mudiyumae meendum vandhu saerndhaal maRu piRavi thodarumae neeyum kovil aanaal silayin vadivil varugiRaen neeyum theepam aanaal oLiyum naanae aagiRaen vaanindri vennilaa ingillai naam indri kaadhal illaiyae kaalam karaindha pinnum koondhal naraitha pinnum anbil maatram illaiyae... (un paer solla...)Tweet


text:
Abdii Boruutiin
Duraan dursee nagaan Obbolummaa fi Oromummaa isin haa gahu. Akkuma yaadatamu, dhiyeenya kana jaarmayaa PG7 jedhamu waliin waliigaltee akka mallatteessitan ni beekama. Isuma sana waliin kan walqabatu barreeffama gabaabaa tokko mata-duree “Waliigaltee ODF fi PG7 ilaalchisee gaafiilee deebii argachuu qaban” jedhu dhiyeessuun kiyyas ni yaadatama. Xalayaan tiyya tunis gara qabiyyee ishiitiin barreeffama sanarraa adda hin taatu. Haa ta’u malee, akkan isiniif barreessu kan na taasisan dhimmoota hedduu dha. Dhimma namoota tokkoo lamaa otuu hin taane, dhimma saba Oromoo fi qabsoo bilisummaa isaa ilaallatu waan ta’eef, addatti dhaamsa kana isniif erguu barbaade.
Gara ijoo dubbiitti otuu hin seenin dura, wantin ibsuu fedhu, karaa danda’amu hundaan QBO kana keessatti gahee keessan taphachuu fi qooda keessan gumaachuuf tattaaffiin isin gootan kabajamuu qaba. Akkan hubadhutti, qabsoo tana galiin gahuuf, karaalee adda addaa fi tooftaalee garagaraatti fayyadamuu akka barbaaddanis ni beekama. Tooftaa fi tarsiimoo siyaasaa adda addaatti dhimma bahuun gamnummaa siyaasaa akka ta’e, kun dhugaa waliigalaa ti. Diina waloo tokko kuffisuuf jedhamee jaarmayoota gara garaa waliin tumsa uumuunis akkasuma waan haaraa miti; kana godhuun barbaachisaa ta’as. Haa ta’u malee, isin caalaa beekuu baadhus, tumsa uumuu irratti ofeeggannoo guddaa barbaachisa. Tooftaa fi tarsiimoo yeroo gabaabaatiif jennee, kan yeroo dheeraa irratti rakkoon akka hin uumamne gadi fageenyaan xiinxaluun murteessaa dha.
Gara jaarmayaa waliigaltee waliif mallatteessitaniitti, PG7, yoon deebi’u, jaarmayaan kun fedhii saboota impaayarittii sanaa guutuuf otuu hin taane, hawwiin isaanii inni guddaa fi hangafti, karaa danda’amu hundaan impaayarittii tana tokkummaa ishii jiraachisuuf warra halkanii fi guyyaa hojjechaa jiran akka ta’en hubadha. Kana birallee dabree, otuu akka fedhii fi hawwii isaanii ta’eefii, warra sirna dulloomaa durii sana deebisanii ijaaruu barbaadan akka ta’anis waan nama mamsiisu natti hin fakkaatu. Akka hubannoo kiyyaatitti, isaan Oromoo waliin tumsa ijaaruu kan barbaadan, kaayyoo isaanii bakkaan gahachuuf jedhanii, nutti fayyadamuuf yoo ta’e malee, dhugumatti kaayyoon QBO galii barbaadamu akka geessu hawwaniitii miti. Mee hubadhaa, yeroo hundaa jaarmayoota Oromoo kan gara garatti hiraman keessaa tokko tokko barbaadanii ofitti qabuuf yaalan malee tokkummaan jaarmayoota Oromoo isaaniif diinummaa dha.
Kan biroo dhiisnee, waanuma yeroo dhiyoo kana ta’e yoo kan yaadannu ta’e, jaarmayaa “Jijjiirama” jedhamee ABO irraa kophaatti bahe waliin sirbaa akka turan; hoggantoota tokko tokko miidiyaa isaanii irratti affeeruudhaan harka walii rukutaa fi walfaarsaa akka turan dhugaa lafarratti mul’atee dha. Gareen ABO tokko, kan Jeneraal Kamaal Galchuutiin hogganamaa ture bara 2012 kaayyoo fi sagantaa ABO jijjiirre jedhanii yeroo labsan sanatti, wanti mooraa Habashootaa keessatti mul’achaa ture waan hirraanfatamuu miti. PG7 yeroo sana ABO jijjiiramaa sana waliin tumsa ijaaruuf yaalii akka godhanis ni yaadatama. Haa ta’u malee wanti irra gahame hin beekamu. Sana biraayyuu dabree, kunoo ABO gareen Generaaal Kamaaliin hogganamaa ture sun, maqaa haaraas moggaafatee (Kallacha Walabummaa Oromiyaa – KWO), kaayyoo jijjiirre jedhan sanas deebisanii haaromsuudhaan walabummaa Oromiyaatiif akka qabsaa’an labsanii jiru.
Maaliif ta’uu danda’een gaafii biraa ti. PG7 tu of keessaa isaan baase moo jaruma keenyatu waayee isaanii hubatanii; gara mooraa QBOtti deebi’an? Maarree, jaarmayaa PG7 kana keessatti wanti jijjiirame maaltu jira jettaniiti; isinis dabaree keessan eeggattanii waliin hojjechuuf waliif mallatteessitan? Wayyaanee diina waloo kana kuffisuu alatti, kaayyoo QBO ilaalchisee maalirratti waliigaltaniiti, waliigaltee fi tumsa kana mallatteessitan? Kan keessanii kana maaltu adda taasisa? Gaafiilee kanaa fi kan kana fakkaatantu barreeffama yeroo dabree sana akkan dhiyeessu na taasisanii turan. Gaafiilee deebii argachuu qaban kanan jedhes achirraa ka’eetani. Shakkii ani jara kanarraa qabutu gaafiilee hedduu na keessatti uuma. Waayee kana akkamitti saba Oromootiif ibsuu dandeessu?
Wanti hubatamuu qabu tokko, jaarmayootni habashootaa tumsa Oromoo kan barbaadan karaa lamaani. Karaan tokko, warra kaayyoo QBO ifa hin taasifne fi kanarratti cichina hin qabne barbaadu. Karaan biraa ammoo, jaarmayoota Oromoo, kan gara gara faffaca’anii; humna laafaa ta’an barbaadanii ofitti qabuu yaalu. Kuni ammoo itti fayyadamuuf akka ta’e abbaa fedhe jalaayuu waan dhokatuu miti. Jaarmayoota Oromoo tokkoomee humna ta’e (innuu yeroo ammaa hin jiru malee) isa kana waliin hojjechuu hin fedhan. Humni Oromoo jabaan kaayyoo isaanii dura waan dhaabbatuuf, humna akkanaa arguus hin barbaadan. Waayee kana isinitti himuun barbaachisaa miti. Waanuma isinuu keessa isaa beekatanii fi hubattanii dha jedheen amana.
Oromoon otuu humna jabaa hin horatin; otuu sirriitti itti hin qophaayin; Habashoota waliin waliigaltee uumuun dogoggora seenaa akka ta’e fi har’a maaliirraan akka nu gahe, Konfaransiin London sun ragaa ta’uu danda’a. Kan yeroo sana waliigaltee sana mallatteesses inni tokko Hogganaa ol’aanaa ADO har’aa ti. Akkamitti kan dabre sanarraa barachuun dadhabamee dogoggorri lammaffaan dalagama? Har’as dhiibbaa mootummoota warra dhiyaatu jira jechuu dhaa? Dhiibbaan yoo jiraate ammoo, lakkii jechuun ni danda’amaa bar. Hiree saba keenyaa kan murteeffatu nuyi malee, alagaan hanga yoomiitti nuu murteessuuf jedhee dhiibbaa nurratti uuma?
Kan biraa ammoo, kan caalaatti dhiibboo natti ta’e, yeroo ammaa yeroo uummatni keenya kutatee ka’ee; bilisummaa goonfachuuf wareegama ulfaataa kaffalaa jiru kanatti; mooraa QBO keessatti yoo danda’ame, tokkummaa jaarmayoota keenyaa yoo kun hin danda’amne tumsa ijaaruun gaafii bilbiltuu ta’aa otuu jiruu; kana illee dhugoomsuuf waliigaltee fi walhubannoorra geenye jechaa otuu jirtanuu; koreen tokkummaa/tumsaa uumamee hojjechuuf jira jettanii dubbachaa otuu jirtanuu; kana bakkaan otuu hin gahin, maaliif tumsa alagaa brbaaduu deemtan? Yeroo ABO irra kophaatti baatanii jaarmayaa haaraa ijaarrattan, nuti qabsoo hidhannoo hin gaggeessinu jettanii ibsaa hin turree? Har’a maaltu dhalateeti, mooraa QBO keessa warri qabsoo hidhannootti amanan otuu jiranuu isaan waliin hojjechuu (tumsa waliif ta’u) dhiistanii; xinnaatus jaarmayaa qabsoo hidhannoo gaggeessaa jiru waliin tumsa biraa barbaaduu deemtan? Isa kana akkamitti laaltu? Miila tokkoon mooraa keenya keessa dhaabbachaa; kan biraatiin mooraa Habashootaa keessa seenuu hin ta’uu? Gaafiilee dhuma hin qabne!!!!!
Akkuman kanaan duras yeroo baay’ee irra deddeebi’ee barreessaa ture, tumsi ijaaramu sadarkaa sadarkaadhaan yoo ta’e gaarii dha jedheen amana. Sadarkaan duraa, tokkummaa yookaan tumsa mooraa QBO; kan itt’aanu tumsa jaarmayoota sabaoota cunqurfamoo waliin ijaaramu yoo ta’u, yoo kun milkaaye fi cimee humna amansiisaa uume booda, Habashoota waliin tumsa hundaa hammatu ijaaruutu silaa karaa murteessaa dha jedheen yaada. Mana keenya otuu hin qulqulleessin; humna mooraa keenyaa otuu hin jabeessin, bu’aa maal nuu fiduu danda’a jettanii jara kana waliin tumsa ijaartu? Sochiin warraaqsaa kan uummatni keenya godhaa jiru kun isaan sodaachisee; yaada isaanii akka irra deebi’anii hubatan yoo isaan taasise malee, Habashootni isuma durii sanaa bar!! Shira fi gamnummaa siyaasaa isaan taphachuu barbaadan isin jalaa waan dhokatu natti hin fakkaatu.
Xalayaa kiyya xumuruudhaaf, akka ilma Oromoo tokkootti dhaamsi ani isiniif dabarsuu barbaadu (fudhachuu ykn dhiisuun mirga keessan ta’ee) humna jabaa fi amansiisaa otuu hin qabaatin, waliigalteen isin jaarmayaa kaayyoo QBO hin fudhanne waliin gootan kun gaaga’ama fiduu waan maluuf, seenaa dabre irraa barattanii; waayee kana keessa deebitanii akka ittiyaaddan isin gaafadha. Bu’aa fiduu danda’a jettanii, booda siriidhaayyuu faallaa kanaa ta’ee akka hin argamne; isinis seenaa xuraaye akka hin galmeessine waayee kana sirriitti ittiyaaduun barbaachisaa dha jedheen amana. Wayyaanee nama-nyaataan, kan hanga funyaaniitti hidhatee jiru kun, akkuma mootummoota isa duraa, innis kufuun isaa waan ooluu miti. Yoom akka ta’u beekuun rakkisaa ta’ullee, kufaatiin isaanii waan dhiyaate fakkaata. Waan dabruun hin oolleef, dogoggora seenaa hin hojjatinaa. Ilmaanuma abbaa fi haadha tokkoo waliin tumsa waliif ta’uutu wabii Oromoo fi Oromiyaa ta’uu danda’a. Oromummaatu dursa argachuu qaba.
Oromoon yoo makmaaku: “Lagni (galaanni) darbuuf jedhu si hin fudhatin; jaarsi du’uuf deemu si hin abaarin” jedha.
Galatoomaa!


text:
Author: Admin
Research by campaigners claims aid and loans to the continent are outweighed by financial flows to tax havens and costs of climate change mitigation The headquarters of the African Union in Addis Ababa, Ethiopia. Campaigners said illicit financial flows account for $68bn a year. Photograph: Sean Gallup/Getty Images Wednesday 24 May 2017 02.00 EDTLast modified on Wednesday …
****Rakkina/dadhabina Oromeessuu (Claiming the Problem)! Rakkina/Dhadhabina outsource gochuu dhiisuu! Joint and Several Oromo Responsibility and Solution**** Theory Oromummaa haga har’aatti jiru yoo ilaalle, yeroo mara yaada sabboonummaa waliin walqabatee ka’a. Kana jechuun, Oromummaan keenya dudhalee gaarii fi bareeda (positive values) ykn ammoo cimina keenya qofaa irratti kan hundeeffamedha. Haata’uuti, faayidaa Oromummaa irraa argannu caalmaatti babal’isuuf, rakkoolee …
By Katy Migiro NAIROBI, May 24 (Thomson Reuters Foundation) – Hunger is likely to reach emergency levels in Ethiopia and the number in need of food aid will rise beyond the current 7.7 million, experts said, as drought has decimated livestock, rains have been erratic and aid is in short supply. Prolonged drought, followed by floods, …
Baarentuu Gadaa Irraa// Wayyaaneen waggaa- waggaan Caamsaa 20ni guyyaa bilisummaati, walqixummaa fi dimookiraasiin saboota itti dhugoome jettee erga sirbitee humnaan nama sirbiisiisuu eegaltee oolee buleera. Caamsaan bara kanaas( 2017) waggaa 26ffaadha. Wayyaaneen baranas dhiphuu hamaa keessa jirtu kana haguuguuf fakkeessif sirna kabajaa gaggeessuf bakka bakkatti daasii dhaabaa jirti. Akkuma sirba giddii jedhamu san dibbeen fakkeessii Wayyaanootaa …
Abdii Boruutiin Akkuma beekamu fi namuu hubachuu danda’u yeroo ammaa mooraa QBO keessatti waan haaraa lamatu mul’atee jira. Isaan kunis Yaa’ii Hoggantoota Oromoo – Oromo Leadership Convension (OLC) kan jedhamu fi Gumii Oromiyaa Addunyaa – Global Gumii Oromia (GGO) jedhamee kan dhiyoo kana ijaaramee dha. Isaan kana lamaanuu cimina sochii uummata Oromoo, keessumaayuu kan barattoota fi …


text:
Sirni Awaalcha Qabsaawaa Oromoo Darg. Baayyisaa Taaddasaa Hardha Muddee 12. 2015 Naannoo Dhaloota isaa lixa shawati Raawate Qabsaawan ni kufa Qabsoon itti fufa! TVOMT Iyyaa Iyyaa Iyyaa #OromoProtests
Archive | December 12, 2015
**NEW**Saliha Sami = Maaliif #Oromo Protests 2015
Outcry as Oromo protests in Ethiopia turn violent
Germany (Deutsche Welle) — Opposition groups say security forces have killed 20 people in three weeks of protests over a government re-zoning plan. Members of Ethiopia’s largest ethnic group view the plan as a further infringement on their rights. “Dubbiin lafaa dubbii lafeeti!” (“The matter of land is a matter of the bone.”) When describing […]
TVOMT #OromoPortests:Gaafiif Deebii Luba Mazgabuu Tuchoo Waliin Taasifne
Ethiopia: Police Open Fire on Protesters
Washington, DC (Freedom House) — In response to the ongoing protests in Ethiopia’s Oromia regional state and authorities’s violent response, killing and injuring several peaceful protesters, Freedom House issued the following statement: The authorities trying to forcibly stop protests in Oromia should remember that peaceful assembly is guaranteed by Ethiopia’s constitution,” said Jenai Cox, senior […]
DIRAAMAA WAYYAANEETIIN FINCILLI SABA BAL’AA HIN GUFATU, HIN DHAABBATUUS!!
(Kutaa 2ffaa.) Barreessaan: Saphaloo Kadiir Wayyaanee/OPDO’n diraamaan golga godhattee obboleeyyan ittiin wal shakkisuufi ilmaan abbaa tokkoo duugdaa garaa walitti goodhuun fincila ilmaan oromoo fashaleessuuf yaaddu keessaa kan biraa amantiidha. Tooftaa amantiitiin Diraamaa wayyaaneen soba dhugaa fakkeessitee ummataan burjaajeessuuf yaaltu keessaa tokko yoo laalle, amantaa muslimaati. Kanumaan wal qabatee dokmantii Tv isaanii irratti bara 2011 mata […]
Demonstration Oromo Den Haag 11 12 2015
Dhamsa Lamummaa Dhaabbaa OPDOfi Deegartoota Isaa Hundaaf
Boonsaa Caalchisaa Ilmaan Oromoo taatani jireenyaaf jecha waayyaannee jalaafi OPDO keessa kan hojjeetaan hunduumti kessaan dhamsa isiinif qabu dargaggoonni, barattootni, hawaasnifi Beektootni oromoo. Irraa caalaati dhamsii kun kan ilaalatu: Mootummaa Naannoo Oromiyaa Polisoota Naannoo Oromiyaa Bakka bu’aa Dhaabbaata OPDO Bakka Bu’oota mana mare Oromiyaa. A) Jalqabaa Dawwitti ykn of ilaallee mana hin qabdaan yoo ta’ee […]
DIRAAMAA WAYYAANEETIIN FINCILLI SABA BAL’AA HIN GUFATU, HIN DHAABBATUS!!
#OromoProtests Barreessaan: Saphaloo Kadiir Ashamaa Harka fuune sabboontoota ilmaan Oromoo akkam jirtu? Waa jajjabaattanni? Eeyyee! Jabaachuudha kaa wanni guddaan. Mee dhaamsa gabaabaafi hatattamsiisaa tokkoon isiniif qaba hanga xumuraa na faana bu’aa. Eega dubbiftan booda ammoo hiriyoota keessan maraaf ‘share’ gootanii dabarsuun quuqama sabummaati. Yeroo ammaa kana ilmaan Oromoo mormii saaminsa lafaa maqaa master pilaaniitiin wayyaaneen […]
UK: Foreign travel advice in Ethiopia
Latest update: Summary – there was an explosion at the Anwar Mosque in the Merkato area of central Addis Ababa on 11 December; you should keep clear of the Merkato area and remain vigilant at this time (GOV.UK)–The Foreign and Commonwealth Office (FCO) advise against all travel to: within 10 km of the border with […]


text:
Majaa Mallika Kathaigal 40
En Vanakkatthukkuriya Majaa Mallikaa Akkavukku Ennai Intha Thalatthil Aneekamaaka Ellaarum 8216 Pundai Piriyaa 8217 Enree Alaikkiraarkal.. Naan Neddil Veeru Ethaiyo Theedappoka Tharseyalaaka Intha Thalatthaipparri Ariya Neernthathu. Ingu Vanthathum Muthalil Ennai Irtthathu Ungal Aalosanaip Pakuthithaan. Eppadi Ivangalukku Ivvalavu Arivu Aaraaychit Thiran Ellaavarrukkum Meelaaka Aalosanai Keeddu Varupavarkalmeel Oru Unmaiyaana Anuthaapam Illaiyillai Onruthal Ullathu Enru Viyappeythineen. Adutthu Ennai Kavarnthathu Asaiva Nakaichuvaip Pakuthiyum Athan Aasthaana Jokkar Daan Juvaan Saarum.. Aanaal Naanum Een Sila Nakaichuvait Thunukkukalai Eluthak Koodaathu- En Ninaikku Elutha Aarampittheen. Aanaa Akka Ethilum Suya Anupavam Kidaiyaathu. Ennappatthi Innum Sollalayee. En Peyar Piriyamvathaa. Naan 11 Vayasulayee Periyavalaayiddeen. Athukku Munnaadiyee Amma Enakku Athappatthi Pan Niyirunthathaala Enakku Appa Payamaayilla. Athukku Munnaadiyee Maar Konjam Meedida Aarampichathu. Rendu Moonu Varushatthula Athu Periya Ponnungalukku Irukkaramaathiriyee Perisaayidutthu. Engappaa-Amma Pedroomla Avangala Mulusaap Paakkarathundu. Antha Ped Roomukku Veli Varaanthaa Pakkam Oru Jannal Undu. Kaatthukkaaka Antha Jannalat Thoranthu Vachi Oru Karddan Maddum Poddiruppaanga. Anthak Karddanum Rendu Paathi Seerara Edatthula Oru Irukkum. Naan Avanga Pedroomukkup Poy Kathava Saatthindavudanee Mella Velivaraanthaavukkup Poy Anga Nadakkiratha Aarvatthodu Paatthu Rasippeenkkaa.. Enakku Athu . Avanga Otthara Otthar Anachindu Mutthangudukkarathu Amma Appa Sunniya Edutthu Vaayila Vachi Umparathu Appa Ammavoda Koothila Vaaypodarathu Ammameela Appa Padutthu Okkarathu Silasamayam Appameela Amma Padutthu Okkarathu Sila Naal Appameela Amma Kaalpakkam Paatthu Okkaanthundu. Avar Sunniya Than Pundaila Soruvindu Savaari Panrathu Sila Samayam Appa Ammava Naaymaathiri Pinnaaleerunthu Okkarathu 8212 Ethuvum Paakki Vachikkarathillakkaa. Kaathal Kalyaanam Senjikiddu Rendu Pakkatthulayum Kudumpat Thodarpee Atthupoy Enakku Nee Onakku Naan Namakku Piriyaakkannu-nnu Vaalaraanga. Amma Braamin Ayyar Appa Pillaimaar Kaarkaattha Veelaalar Ivanga Kalyaanam Pannikiddu Vanthu Iruvathu Varusham Aanaalum Innum Kaathaljodikal Thaan. Vayasum Onnum Jaasthiyillakkaa 8211 Amma Oru 42-43 Iruppaanga Appa Innum Naalu Varusham Periyavar. Athanaala Ivanga Innum Rompa Panraanga. Thiruddut Thanamaa Paakkara Enakku Vanthudum.en Kannip Pundaikkulla Sothasothannu Iramaayi Veliyakooda Valavalnnu Oru Thiravam Kasiyum. Naan En Roomukkup Poy Padukkaila Padutthundu Kaiyaala Koothiya Thadavindu Appuram Viralaala Kooda En Pundaisanthula Kutthikkireenakkaa. Appa Naan Ammavaa Irunthu Appa Ennai Ippadiyellaam Seyyaramaathirithaan Karpanai Pannikkuveen Akka. Antha Skoolla Paattha Padangalla Iruntha Sunnikalaivida Engappaa Sunni Perisu Athu -kkaa Verachi Nikkumpothu Umparathukku En Vaayum Ulla Soruvindu Okkarathukku EnKoothiyum Ooruthu Akka. Athu Sariyo Thappo Neenga Thaan Sollanum Akka. Periyavalaanathileeyirunthee Enakku Kaalnaduvila Neraiya Mudi Valara Aarampichidutthu Akka. Aaru Maasatthukku Oruthadavai Amma Konjam Mudiya Vidduddu 8211 8216 Kolantha Koothi Maathiri Oreeyadiyaa Malamalannu Irunthaa Valantha Ponnukku Alakilladaa Sellam 8217 Michattha Kattharichi Vidaleennaa Naan En Koothimudip Potharukkullayee Marainjiduveen. Naanee Kad Pannikkap Paatthu En Kai Padara Kilukiluppila Esakupisakaa Eethaavathu -ay Veddippanonnu Payanthuthaan Ammavak Kooppiduveen. Avangalum Santhoshamaa Seyvaanga. Appadi Veddiddu Amma Athat Than Kaiyaala Thadavippaakkacha 8220 adadaa Ithu Appa Kaiyaa Irukkak Koodaathaa 8221 -nnu Eenguveen. Ithu Naarmalaannu Neenga Sollanum 1 En Maathiri Oru Chinnap Ponnu Seekkiramee Oru Periya Sunnikkaararai Okkara Vaayppu Kidaichaal Athukkaaka Than Kannip Pundaiyai Katthirikkaay Kaared Vaalaikkaay Vellarikkaay-nu Viddu Viddu Konjam Konjamaa Pundai Oddaiya Perisaakkikkanamaa- Allathu Antha Aan Eppadiyaavathu Kutthi Ullee Nolachiduvaan -nu Summaa Irukkalaamaa- Mudinjaa -vila Kaakkavaikkaama Seekkiramee Pathil Eluthunga Akka Naan Siriya Alavula Unga o Illaiyaa-. 8212 8211 Ungal Pundai Priyaa Mika Neenda Priyaavin Kaditham Edid Seyyappadduthaan Meelee Tharappaddullathu. Priyaavin Ullakkidakkaikalai Oru Kkee Uriya Immechooriddiyudan Eluthiyirukkiraal. Ithanai Naan Vidalaipparuvak Kanavukalin Velippaadu Enree Karuthukireen. Ival Eluthiyulla Ellaam Karpanai. Enraavathu Evanidamaavathu Pundaiyai Viritthuk Kaaddi Okkum Pothuthaan Ithaip Parriya Sariyaana MuTVrku Ivalaal Vara Mudiyum. Ivalathu Aasaik Kanavukalukku Aathaaramaaka Amainthavai Appavum Ammavum Veriyudan Ottha Kaadsikal Thaan. Ithuvarai Veeru Entha Sunniyaiyum Paartthiraatha Priyaavukku Appavin Sunni Vinothamaakat Therikirathu. Pothuvaakavee Aankulanthaikalukku Amma Mithum Pen Kulanthaikalukku Appa Mithum Athikamaana Paasam Varuvathu Iyalputhaan. Ingee Priyaa Athanaiyum Thaandi Appamithu Oru Eerpadutthik Kondu Avarudan Karpanaiyil Oltthu Varukiraal. Appavin Sunniyai Umpa Veendum Avar Thannai Okka Veendum Appa Than Pundai Mayirai Drim Seythu Vida Veendum Enpathellaam Intha Apseshanin Vilaivee. Aanaal Ivvakai Aasaikal Mikat Thavaraanavai Enpathu Innum Sila Kaalangalil Ivalukkup Purinthu Vidum. Thanakkenru Oru Ilam Vaalipan Kaathalanaaka Vanthu Than Sunniyaik Kaaddum Pothu Thaan Avalukku Antha IlamSunniyin Vanappum Athan Thiramaiyum Puriya Ellaavarraiyum Maranthu Antha Ilangaalaiyin Viraittha Poolai Umpiyum Otthum Makilvaal. Athan Pin Appavin Sunni Maranthu Poy Puthithaakak Kidaikkum Ilam Sunnikalukkaaka Eengi Puthithu PuthiThai Sunnikalai Piditthu Than Vaayilum Koothiyilum Vidduk Kondu Makilvaal. Mudivaaka Priyaa Appa Parriya Unathu Oru Karpanaithaan Enpathanai Unarnthu Intha Lirunthu Vidupada Muyarsi Sey. Illaavidil Naaladaivil Ithu Un Mananilaiyinaip Paathikkum Alavirku Senruvidalaam. Echarikkai Theevai Pundai Oddai Parriya Kavalai Ippothu Veendaam. Un Kaama Unarvukalukku Vadikaalaaka Kaaykalai Viddu Suya Inpam Seyvathu Onrum Thavaraanathalla. Enavee Nanraaka Kaimuddi Aditthu Vaa. Allathu Kaathalan Yaaraiyaavathu Piditthu Un Alakup Pundaiyai Avanukku Virunthaakki Makil. unmaiyil Priyaavin Kaditham Muthalil Pariseelanaikku Edutthuk Kollap Padavillai. Ena Ninaittheen. Enru Sonnathaalum Ithu Ival Ponra Marrasila Vidalaikkuddikalukku Arivuraiyaaka Amaiyum Enpathaalum Itharkup Pathilalitthulleen Sunni Pundai 21 2010 12 30 Majaa Mallikaavidam Keelungal. 2.0 . .


text:
Bara faranjootaa xumuramaa jiru keessa lakkofsi Gaazexxessitoota hidhamanii akka dabale Dhaabbanni Mirga Gaazexxestootaaf falmu yookan Committee to protect Journalist jedhamu beeksiiseera. Itoophiyaan gaazexeessitoota 16 hidhuun biyyoota Afriikaa keessaa sadarkaa sadaffaarra akka jirtu dhaabbatichi beeksiseera. Biyyoota Gaazexxestoota hidhuun beekaman keessaa Tarkiin 81, Chaayinaan 38, Ijipti 25,Eertiraan 17 akkasumas Itoophiyaan gaazexxestoota 16 hidhuun biyyoota addunyaa keessaa adda durammaan argamu. Itoophiyaa keessatti erga ...Read More »
Mootummaan Itoophiyaa Paartileen Mormitootaa akka marii parlaamaatti hirmaatan qopheessaa akka jiru beekame.
Mootummaan Itoophiyaa Paartileen Mormitootaa waggaatti yeroo sadii paarlaamaa seenanii marii irratti akka hirmaataniif manuwaalii dandeessisu qopheessaa akka jiru beekame. Partileen Mormitootaa garuu osoo uummaataan filatamanii sagalee bakka bu’iinsaa hin argatin marii parlaamaa irratti argamuun heera biyyattiin ala jedhan. Itti-Aanaa duraa Ta’aan Paartii Kongraasii Fedaralistii Oromoo Obbo Mulaatuu Gammachuu, mormitoonni uummataan osoo hin filamanii bakka bu’iinsa osoo hin argati paarlaamaa keessatti ...Read More »
Bara mootummaa Dargii Ministirri Muummee Itoophiyaa duraanii Obboo Tafaayee Dinqaa Du’aan
Obboo Tasfaayee Dinqaa Bara Mootummaa Dargii sadarkaa Hoggansaa olaannoo adda adda fi Ministrirraa Muummee ta’uun tajaajila turaniiru. Obbo Tasfaayee Diinqaa kan du’aan kooluugaltummaan biyyaa jiraatan Amerikaatti akka ta’ee beekameera. ObbooTasfaayee Dinqaa waggoota 77 dura naannoo magaalaa Ambootti dhalataan. Barnoota isaanii sadarkaa 2ffaa magaalaa Finfinnee Jeneraal Wingeetiitti hordofaniiru. Obboo Tasfaayeen Digrii isaanii jalqabaa Biyyaa Libanoon magaalaa Beeruut Yuunivarsiitii Amerikaa jedhamurraa wayita ...Read More »
Dr Maraaraa Guddinaa hatattaamaan akka hidhaa gadi dhifamanii Paartiin MEDREK gaafateera.
Sababni Dr Maraaraa Guddinaa ittiin hidhaman fudhatama waan hin qabneef hatattaamaan mana hidhaatti gadi dhiifamuu akka qaban paartiin MEDREK ibsa bareeffaaman guyyaa Kamisaa baaseen gaafateera. Hidhamuun Dr Maraaraa walii galtee Mootummaa wajjiin irra gahan kan diiguu akka ta’ee paartich beeksiiseera. Kana malees hidhamuun isaanii nageenyaa fi tasgabbii biyyaatti balaaf saaxiluu akka danda’u yaaddoo qabu MEDREK ibsa bareeffaaman baasee beekseera. Paaretich ...Read More »
Balaa hongee Itoophiyaa Muddaateen daai’immaan hanqina nyaataatiin akka hin duuneef dhaabbileen gargaarsa addunyaa duulaa waggaa shan jalqaban
Duulli qindoomina Mootummaa fi Dhaabbilee gargaarsa 11 jalqabamee kanaaf doolaari biiliyoona 1 fi Miiliyoonni kuma 400 ramadameef jira. Gargaarsi duulaa kana irraa argamu daa’immaan hanqinaa nyaataatiif saaxilamaniif nyaata wal madaalaa dhiyeessuuf akka ooluu himameera Naannoo Amaaraatti daa’immaan dhibbentaa 46 naannoo Benishangul Gumuuziitti dhibbeentaa 42 akkasumas naannoo Affaariitti daa’immaan dhibbeenta 41 hanqina midhaan nyaataa guddaadhaaf saaxilamuu isaanii ragaan Ministeera Egumsa Fayyaa ...Read More »
Gaazeexxeessa Tamsgeen Dasaleeny mana hidha Ziwaay keessa hin jiru akka jedhan maatiin isaa beekisiisaan.
Mana hidhaa Ziwaayiitti hidhamee kan turee Gaazeexxeessaa Tamasgeen Dassaleeny mana hidhaa keessaa hin jiru akka jedhan maatiin isaa himaniiru. Yeroo ammaa maatii fi hiriyyoonni isaa bakka jiruu barbaada jiraniis hanga ammaatti beekuu akka hin dandeenyee qamooleen dhimmaa isaa hordofaan beeksiisan. Maatiin Tamasgeen odeeffannoo toora miidiyaalee hawasummaatiin gadi dhiisaniin guyyaa lama isaa gaafachuuf gara mana hidhaa ziwaay deemaaniis namni Tamsgeen jedhamu ...Read More »
Itoophiyaa Biyyoota Tajaajila Interneetii ukkamsan keessa adda dureen ramadamtee jirti
Dhaabbanni Firdaam Hawuus jedhamuu bu’aa qorannoo Itti fayyadama fi to’aannoo teekneloojii waggaa tokkoof qorateen, Itoophiyaan biyyoota akka Chaayiinaa fi Sooriyaa tajaajila Interneetii to’aachuu fi ukkamsuun adda duree ta’an wajjiin ramadamtee jirtii Waggaa darbee irra jalqabdee tajaajila interneetii to’aachuu kan jalqabdee Itoophiyaa, Biyyoota Afriikaa 54 keessa adda durummaan Diinaa Teekeneloojii jedhamuun ramadamtee jirtii Mormii Ummata Oromoo wajjiin walqabatee mootummaan Itoophiyaa tajaajila ...Read More »
Rakkoon diingedee Itoophiyaa laafaa dhufee wajjiin walqabatee Qala’insi gatii bittaa guddateera
Guddina diingdee Itoophiyaa yeroodha gara yerootti laafaa dhufee wajjiin walqabatee qala’insi gatii bittaa duraan dhibbentaa 5.6 irra ture gara dhibbentaa 7 ol guddachuusaa Ejeensiin Statatikisii Giduugaleessaa beeksiiseera. Gatiin bittaa nyaata waan dabaleef qala’insa gatii bittaa kun ol guddachuu akka danda’ee Ejeensiin Statatikisii Giduugaleessaa himeera. Qala’insa gatii bittaa nyaata ji’a darbee dhibbeentaa 3.4 irra turee ji’a kana immoo gara dhibbeentaa 6 ...Read More »
Kisaaraan baankii Misoomaa Itoophiyaa lafa abbooti qabeenya biyyaa alaatiif kennuu wajjiin walqabatee irra gahee falmii kaaseera
Baankiin Misooma Itoophiyaa Abbooti qabeenya biyyoota alaa damee Invastimantii Qonnaa irratti bobba’uu barbaadaniif lafa liiziidhaan dhiyeessa tureera. Baankich adeemsa lafa liiziidhaan abbooti qabeenyaatiif dhiyeessuu wajjiin walqabatee kisaaraan birrii biiliyoonaatti lakkawaamuu irra gaheera. Abbootiin qabeenya biyyaa keessaa fi Alaa 100 caalaan invastimantii qonnaaf lafa bal’aa naannoo gambeellaatti fudhataniiru.Yaa ta’u malee haali adeemsa lafti abbooti qabeenyaaf itti kenname sirri miti jechuun mootummaan ...Read More »
Baqqattoonni Oromoo Kaayiiroo jiran dhaabbata kooluu Galtoota mootummoota gamtoomaanii irraa Abdii akka kutatan beeksiissan
Komishiiniin Kooluu galtoota mootummoota Gamtoomaanii akkaata waliigaltee mootummaa Igipt wajjiin qabun dhiimma koluugaltummaa isaanii murteessuu osoo qabu Iyyaannoo isaanii jala haqaa akka jiru baqattoonni Oromoo Kaayiiroo jiran beeksiisaniiru.Ejeensii Mootummoota gamtoomanii kun miidhaa qoodinsa, jibbaa fi reebinsa sukkaneessaa mootummaa Itoophiyaatiin isaaniira gahee dhaga’uu akka hin barbaannee baqattoonni Oromoo beeksiisaniiru. baqataan lammii oromoo Mu’aaz Mahammuud // akkaa BBC tti dubbateti yeroo darbee ...Read More »


text:
Abdii Boruutiin*
Dhimmi kun yeroo baay’ee sammuu kiyya keessa deddeebi’ullee, barruu gabaabaa kanaan yaada kiyya akkan dhiyeessu kan na taasise gaafii fi deebii Dr. Abdulsamad Mohammad OMN wajjin godhan OMN: Gaafii fi Deebii Dr Abdulsamad Mohammad waan qalbii kiyya harkiseefi. Gara yaada kiyyaatti otuu hin seenin dura, hayyoota Oromoo keessaa kan ani dinqisiifadhu fi akka fakkeenyaatti ilaalu keessaa innii tokko Dr. Abdulsamad Mohammad akka ta’an carraa kanaan ibsuun fedha. Ogummaa bifa lamaa kan qaban caalaa jaalala, fedhii, beekumsa fi dandeettii isaan Afaan keenyaaf qaban baay’ee kan dinqisiifamuu dha jedheen amana. Yaalii fi tattaaffiin isaan guddina Afaan Oromootiif godhanis akkasuma kan galata guddaa argachuu qabuu dha. Kanatti aansee, waayee guddina Afaan Oromoo fi akkasumas wiirtuu qorannoo Afaanichaa ilaalchisee yaada koo gabaabsee dhiyeessuun yaala.
Afaan Oromoo eessaa ka’ee eessa akka gahe; guddinni isaas sadarkaa maaliirra akka jiru akkasumas rakkoolee Afaan keenya mudatan Dr. Abdulsamad gadi fageenyaa fi bal’naan waan ibsaniif asirratti yaada itti dabalu hin qabu. Haa ta’u malee, akka ilaalcha fi hubannoo kiyyaattii hir’ina Afaan keenya keessatti mul’atu tokko tokko ibsuun yaala. Hir’inni guddaan ani hubadhu fi dogoggorri ani yeroo baay’ee argu akkaataa namootni Afaan kana ittiin barreessanii dha. Afaan keenya sagalee qulqulluu fi akkasumas seera barreessuu Qubee Afaan isaa ifa ta’e otuu qabuu, namootni isa kana hubachuu dhiisuudhaan ykn dagachuudhaan dogoggoraan barreessuun isaanii Afaanicha kana gara hin taanetti oofaa waan jiru natti fakkaata. Gama tokkoon Afaan keenya waaltessuuf yaadni fi tattaaffiin otuu jiruu, gama biraatiin garuu waaltessuun hafee kanuma beeknu sanaayyuu seeraa alaan barreessuun Afaan keenyatti mudaa uumaa jira jedheen yaada.
Kaayyoon barreeffama kiyyaa Afaan Oromoo barsiisuuf otuu hin taane, akkan hubadhutti, dogoggorri harka caalaan kan mul’atu sagalee dheertuu fi gabaabduu akkasumas laaftuu fi jabaattuu barreesuu irratti akka ta’e dha. Hir’inni ykn seeraa alaan barreessuun akkanaa kun ammoo wanti barreeffamu sun hiikkaa adda addaa akka mul’isu hubachuun barbaachisaa dha. Asirratti fakkeenya salphaa ta’e tokkon dhiyeessa. Nama tokkotu nama biraatiif gaafii tokko dhiyeessa. Gaafiin kunis gabaabumatti “Jirtuu?” kan jedhu dha. Namni gaafii kanaaf deebii kenne: “Eeyyen, JIRA” jedhee deebise. Yeroo kana namtichi gaafii biraa dhiyeesse. Deebiin sun waan quubsaa hin ta’iniif jechuu dha. “Suma qofaatu jiraa? Kuun hin jiran jechuu dhaa?” Deebii gaafii duraatu dogoggora ture malee namootni hunduu jiru turan. Kan gaafii sanaaf deebii kenne silaa akkanatti barreessuutu irra ture: “Eeyyen JIRRA” ykn ani “jira” jarri kuun hin jiran”. Asirratti hubadhaa, jechoota lamaan “JIRA” fi “JIRRA” tu dubbii ifa hin taasisini. Jabeenya fi laafina sagaleetu dogoggoraan barreeffaman; nam-tokkee (singular) fi baa’yeetu (plural) addaani hin bahin jechuu dha.
Egaa, kun fakkeenyota baay’ee keessaa isa takka. Walumaagalatti, haaluma walfakkaataadhaan dogoggorri barreeffama jechuu kooti. Wayyee akkanaatu qulqullina Afaan keenyaa irratti dhiibbaa fida. Wanti asirratti hubatamuu qabu, waaltessuu Afaan keenyaa bira otuu hin gahiniyyuu waanuma beeknu sanaayyuu sirnaan barreessuu dadhabuun Afaan Oromootti mudaa hora jechuu dha. Kun maalirraa madda?Sababni isaa maali? Jennee yoo gaafii kaasne, akka ilaalcha kiyyaatti, seera Qubee Afaan Oromoo sirriitti barachuu dhiisuu fi sirnaan ittifayyadamuuf dantaa dhabuu ykn dagachuu dha. Afaan keenya, Afaan haadha fi abbaa keenyaa, qulqulleessinee dubbachuu otuu dandeenyuu garuu yoo barreessinu seeraan barreessuu dhiisuun hiika hin taane kennuu bira dabree Afaan keenya nuuffisiisaa taasisa. Dhimmi kun sirriitti hubatamuu qaba.
Waayeen kun dhimma uummata ykn saba Oromoo waan ta’eef, akka dhimma biyyoolessaatti ilaaluun dirqama Oromummaa ti jedheen amana. Guddinni Afaan keenyaa, guddina hawaasaa fi saba keenyaa ti. Kun egeree Oromiyaa ti. Afaan keenya, har’a qulqulleessaa yoo deemne malee booda rakkoon kun aadaa ta’aa deema jedheen yaadda’a. Kanaaf ittiyaaduu qaban. Oftuulummaa dhiisnee, kun Afaan kiyyaa seera isaa barachuun barbaachisaa miti jennee, karaadhuma nutti toleen ykn yaadneen seeraa alaan barreessuun rakkoo hin taane keessa nu galcha. Kanaafuu itti yaaduu qaban jechuu kooti. Seera Afaan alagaatuu barannee sirnaan itti fayyadamaa otuu jirruu, wanti kan ofii keenyaa kabjnee, seera isaas eegnee itti hin fayyadamneef sababni hin jiru. Oftuulummaa ykn ceemina keenya yoo ta’e malee jechuun barbaade.
Gara mata duree barreeffama kanatti deebi’uudhaaf, wiirtuu ykn jiddugala qorannoo Afaan Oromoo qabaachuun bu’aan isaa waa baay’ee dha. Og-barruu ykn hojii aartii ittiin too’achuuf qofaa otuu hin taane, Afaan kana yeroodhaa yerootti guddina isaa hordofanii; hir’ina jiru hubatanii fala ykn mala barbaaduuf; akka inni guddatu taasiisuuf dhaabbatni akkanaa baay’ee barbaachisaa qofaa otuu hin taane murteessaa dhas jedheen amana. Afaan keenya hacuuccaa diinaa keessaa bahee; awwaalamuuf bool’oo qarqara gahe sanarraa dandamatee sadarkaa kanarra kan jiru dhiisii, warri diingadee fi teeknoolojiidhaan guddatanuu yeroodhaa yerootti guddina Afaan isaanii too’achuudhaan jijjiirama isaa (language reform) irratti hojjetu. Kanaaf, nutis Afaan keenya akka qulqullaayu, guddatu fi dagaagu; akka abbaa horatu; akka mararfannoo argatu dhaabbata guddina isaa hordofu, tooa’tu fi guddisu – wiirtuu qorannoo Afaan Oromoo ijaarrachuun dirqama ta’a.
Galatoomaa.
* Abdii Boruu: aboruu@gmail.com


text:
KITAABNI QULQULLUUN JIREENYA NAMOOTAA NI JIJJIIRA
Jireenyi kan Natti Hadhaaʼee fi Abbaa Humnaan Ture
BARA DHALOOTAA: 1974
BARA DHALOOTAA: MEEKSIIKOO
SEENAA: DARGAGGEESSA ABBAA HUMNAA FI NAMA LOLU TURE
JIREENYA KOO DURAA:
Kanan dhaladhe naannoo bareedduu Siyutaat Maantee jedhamtuu fi bulchiinsa Taamaawulipaas, Meeksikoo keessatti argamtutti dha. Jiraattonni magaalattii arjaa fi gaarii turan. Kan nama gaddisiisu garuu, yakki qindaaʼinaan raawwatamu waan jiruuf naannoon sun baayʼee sodaachisaa ture.
Ijoollee dhiiraa afur keessaa ani isa lammaffaa dha. Warri koo Waldaa Kaatolikiitti akkan cuuphamu godhanii turan; yeroo boodas miseensa garee faarfattootaan taʼe. Murtoon natti dabarfamee ibidda keessatti bara baraaf akkan hin gubanne waanan sodaadhuuf, Waaqayyoon gammachiisuun barbaadan ture.
Yommuu umuriin koo waggaa shan turetti abbaan koo nu dhiisee deeme. Kun baayʼee akkan gadduu fi gatii akkan hin qabne akka natti dhagaʼamu godhe. Utuu baayʼee isa jaallannuu maaliif nu dhiisee akka deeme hubachuu hin dandeenye. Haati koo wanta ijoollee ishii dhiiraa afuriif barbaachisu guutuuf saʼaatii dheeraa hojjechuuf dirqamtee turte.
Kuni immoo mana barumsaa oolee ijoollee umuriidhaan na caalanii wajjin dabarsuuf carraa naa bane. Isaanis arrabsoo, xuuxuu, hatuu fi buunyaadhaan loluu na barsiisan. Namoota kaan caalee argamuun waan na gammachiisuuf, buunyaa, walʼaansoo, maarshaal aartii fi akkaataa meeshaalee waraanaatti itti fayyadaman baradheera. Dargaggeessa abbaa humnaan taʼe. Yeroo baayʼee dhukaasa irratti kanan hirmaadhe siʼa taʼu, yeroo garaa garaatti karaa irratti akkan duʼuuf dhiigni utuu na irra lolaʼuu, na dhiisanii deemu turan. Haati koo haala akkasii keessatti yommuu na argituu fi gara mana yaalaatti yommuu na geessitu baayʼee gadditi turte.
Yommuu umuriin koo waggaa 16 turetti michuun koo ijoollummaa maqaan isaa Hoorhaa jedhamu nu dubbisuuf mana keenya dhufe. Dhugaa Baatuu Yihowaa akka taʼee fi ergaa barbaachisaa tokko nutti himuu akka barbaadu dubbate. Kitaaba Qulqulluutti fayyadamee wanta itti amanu nuu ibsuu jalqabe. Ani matumaa Kitaaba Qulqulluu dubbisee hin beekun ture; waaʼee maqaa Waaqayyoo fi kaayyoo isaa yommuun beeku garuu baayʼeen gammade. Hoorhaan Kitaaba Qulqulluu nu qoʼachiisuuf afeerraa nuuf dhiheesse. Nutis afeerraa isaa ni fudhanne.
KITAABNI QULQULLUUN KAN NA JIJJIIRE AKKAMITTI?
Bara baraaf gubachuun barsiisa Kitaaba Qulqulluu akka hin taane beekuun koo boqonnaa guddaa naaf argamsiise. (Faarfannaa 146:4; Lallaba 9:5) Kana ergan baradhee booda garmalee Waaqayyoon sodaachuu nan dhiise. Kanaa mannaa, akka Abbaa jaalala qabeessa ijoollee isaatiif wanta gaarii hawwuutti isa ilaaluun jalqabe.
Qoʼannaa kootti jabaachaa yommuun deemu, jijjiirama gochuu akkan qabun hubadhe. Gad of qabuu fi hammeenya irraa fagaachuun qaban ture. Gorsi 1 Qorontos 15:33 irratti kenname na gargaareera. Caqasichi, “Hiriyummaa gadheen amala gaarii mancaasa” jedha. Jijjiirama gochuuf, namoota dhiibbaa gadhee na irraan geessisanii wajjin michoomuu dhiisuu akkan qabun hubadhe. Kanaaf michoota koo durii, obboloota miseensa gumii Kiristiyaanaa taʼaniinan bakka buuse; isaan garaa garummaa gidduu isaanii jiru aboottee ykn humnaan utuu hin taʼin, qajeelfama Kitaaba Qulqulluu hordofuudhaan hiiku.
Caqasni dhiibbaa guddaa na irraan geessise kan biraan immoo Roomaa 12:17-19 ture. Akkana jedha: “Eenyuuf iyyuu wanta hamaa hamaadhaan hin deebisinaa. . . . Hamma isiniif dandaʼametti karaa keessan namoota hundumaa wajjin nagaadhaan jiraadhaa. . . . ‘“Haaloo baʼuun kan koo ti; ani deebisee nan kaffala” jedha Yihowaan’ jedhamee waan barreeffameef, . . . ofii keessan haaloo hin baʼinaa.” Kanaaf, Yihowaan jalʼina haqaatiif karaa mataa isaa yeroo isaatti furmaata akka kennu amanee fudhadheera. Suutuma suutas, gocha koo isa hamaa dhiisuu dandaʼeera.
Gaaf tokko galgala yommuun gara manaatti deebiʼu wanta na mudate matumaa hin irraanfadhu. Gareen kashalabbootaa dur garee kootii wajjin wal lolaa turan miidhaa kan na irraan gaʼan siʼa taʼu, gaggeessaan garichaas dugda koo irra nu rukutee, “Mee of irraa dhowwi” jedhee natti iyye. Yeroo kanatti Yihowaan miidhaa ana irra gaʼu akkan damdamadhu akka na gargaaru kadhannaa gabaabaan dhiheesse. Keessi koo tarkaanfii akkan fudhadhu dhiibbaa na irratti gochaa kan ture taʼus, bakka sanaa deemuu dandaʼeera. Borumtaa isaa gaggeessaa garee sanaa kophaa isaattin arge. Yommuun isa argu aariidhaan haaloo baʼuu kanan barbaade taʼus, Yihowaan akkan of toʼadhu akka na gargaarun kadhadhe. Kan nama dinqisiisu dargaggeessi sun gara koo dhufee akkana naan jedhe: “Wanta galgala raawwatameef dhiifama naa godhi. Dhugaa isaa dubbachuuf, akka kee taʼuun barbaada. Kitaaba Qulqulluu qoʼachuun barbaada.” Aarii koo toʼachuu dandaʼuu kootti baayʼeen gammade! Kanaan kan kaʼes, isaa wajjin qoʼannaa Kitaaba Qulqulluu jalqabne.
Kan nama gaddisiisu garuu, miseensonni maatii koo Kitaaba Qulqulluu qoʼachuu isaanii ni dhaaban. Ani garuu qoʼannaa koo itti fufuuf kutadhee waanan tureef, eenyu iyyuu ykn wanti kam iyyuu duubatti akkan jedhu akka godhu hin heyyamne. Yeroo hundumaa saba Waaqayyoo wajjin taʼuun, miira koo isa miidhame akka naaf fayyisuu fi jaalala maatii na barbaachisu akka naa kennu hubadheera. Guddina gochuu koo itti fufee, bara 1991tti cuuphamee Dhugaa Baatuu Yihowaan taʼe.
FAAYIDAAN ARGADHE:
Nama jireenyi itti hadhaaʼe, nama kan tuffatuu fi abbaa humnaan ture. Dubbiin Waaqayyoo garuu guutummaatti jireenya koo jijjiireera. Amma, namoota na dhaggeeffatan hundatti ergaa Kitaaba Qulqulluun hima. Waggoottan 23n darbaniif mirga tajaajila yeroo guutuu irratti hirmaachuu argadheera.
Yeroo muraasaaf waajjira damee Dhugaa Baatota Yihowaa Meksiikoo jiru keessatti fedhiidhaan tajaajileen ture. Achitti shamarree baayʼee cimtuu taatee fi Kilaawudiyaa jedhamtuu wajjin wal barre; achiis bara 1999 gaaʼela godhanne. Yihowaan gargaartuu amanamtuu akkasii naaf kennuudhaan na eebbisuu isaatti baayʼeen isa galateeffadha!
Gumii Afaan Mallattoo Meeksikootti argamutti waliin tajaajilaa kan ture siʼa taʼu, namoonni dhagaʼuu hin dandeenye waaʼee Yihowaa akka baratan gargaaraa turre. Yeroo booda immoo, magaalaa Beeliiz dhaqnee namoota Kitaaba Qulqulluu akka barsiisnu gaafatamne. Asitti jireenyi keenya baayʼee salphaa taʼus, wanta gammadoo taʼuuf nu barbaachisu hunda qabna. Kana wanta kamiin iyyuu jijjiiruu hin barbaannu.
Yeroo booda, haati koo qoʼannaa Kitaaba Qulqulluu dhaabdee turte itti fuftee cuuphamte. Obboleessi koo angafaa, haati manaa isaa fi ijoolleen isaaniis Dhugaa Baatota Yihowaa taʼaniiru. Michoonni koo durii ani Misiraachicha itti hime tokko tokkos amma Yihowaa tajaajilaa jiru.
Miseensonni maatii keenyaa tokko tokko amala isaanii jijjiiruu diduu isaaniitiin lubbuu isaanii dhabuun isaanii nama gaddisiisa. Anis utuun jijjiirama hin goone taʼee, tarii akkuma isaaniin taʼan ture. Yihowaan gara isaa fi tajaajiltoota isaa warra qajeelfama Kitaaba Qulqulluu akkan hojii irra oolchu, obsaa fi gaarummaadhaan na gargaaranitti waan na harkiseef guddaan isa galateeffadha.