text:
Tafsiira Suuratu Az-Zumar-Kutaa 1
Barnoota keenya darbe keessatti waa’ee Laa ilaah illallah ilaalaa turreera. Namni jecha tana sirritti yoo beekee fi hojii irra oolche, jireenya keessatti gammachuu fi bilisummaa argata. Gammachuu fi bilisummaan dhugaa gammachuu fi bilisummaa qalbiiti. Namni tarii qaaman bilisa ta’uu danda’a. Garuu qalbiin isaa wantoota baay’eef yoo gabra taate, inni bilisummaa dhugaa hin qabu jechuudha. Dhugumatti, Laa ilaah illallah’n wanta nama miidhu fi fayyadu hin dandeenyeef gabra ta’uu irraa nama baraaruun bilisummaa dhugaa namaaf laatti. Namni kana galmaan gahuuf yeroo hundaa beekumsa barbaadu fi wanta beeke hojii irra oolchuuf carraaqu qaba. Qur’aanni guutuun gara Laa ilaah illallah’tti namoota waama. Kanaafu, maddi guddaan hiika Laa ilaah illallah itti beekan Qur’aana jechuudha. Kana hubannoo keessa galchuun Qur’aana irraa suurah jiddu-galeessa baay’inni aayaata (keeyyattoota) 75 ta’e ibsa (tafsiira) ishii ni ilaalla. Laa hawla walaa quwwata illa billah.
Suuran (boqonnaan) tuni suuratu Az-Zumar. Suurah bareeddu nama hawwattu, nama itti dukkanaa’e tan abdachiistu, nama gafla keessatti lixee of dagate tan dammaqsitu, nama beekumsaaf dheebote beekumsa akka dammaa mi’aawaa fi akka aannanii namatti tolu tan nama obaastu Suuratu az-Zumar. Nama jijjirama barbaadeef kunoo tafsiira (ibsa) suuratu Az-Zumar. Hanga xumuraatti obsaan waliin haa turru. Isin qophiidhaa?
Maqaa Rabbii Ar-Rahmaan Ar-Rahiim ta’een [jalqaba]
“(1)-Buufamuun Kitaabichaa Rabbii Injifataa Ogeessa ta’ee irraayyi. (2)-Dhugumatti,Nuti Kitaaba haqaan gara keetti buufnee jirra. Kanaafu, amantii Isaaf qulqulleessuun Rabbiin gabbari. (3)- Dhagayaa! Amantiin qulqulluun Rabbi qofaafi.” Suuratu az-Zumar 39:1-3
“Buufamuun Kitaabichaa Rabbii Injifataa Ogeessa ta’ee irraayyi.”
Asitti “kitaabichi” Qur’aana. Kitaaba jechuun wanta barraa’edha (maktuub). Kanaafu, Qur’aanni Al-Lawh Al-Mahfuuz keessatti kan katabamee fi galmaa’edha. Akkasumas, erga Nabiyyii (SAW) irratti bu’ee boodas meeshaa barreefamaa irratti galmaa’un jijjiraa, hir’innaa fi itti dabaluu irraa hanga Guyyaa Qiyaamaatti ni eeggama.
Rabbiin subhaanahu wa ta’aalaa buufamuun Qur’aanaa Isa irraa akka ta’e beeksiisa. Kana jechuun Qur’aanni Rabbiin irraa bu’e. Jibriil irraa miti ykn Muhammad irraa miti ykn madda kam irraayyu miti. Kana irra, Rabbiin irraa kan bu’eedha. Ittiin dubbatee gara Jibriil buuse. Ergasii Jibriil (aleyh salaam) Qur’aana kanaan qalbii Nabiyyii (SAW) irratti bu’een.[1] Rabbiin (Subhaanahu wa ta’aalaa) ni jedha:
“Dhugumatti, Qur’aanni buufama Gooftaa aalamaati.
Ruuhi amanamaa ta’e (Jibriiltu) isaan bu’e (Qur’aana Rabbiin irraa fide).
Akka ati Akeekachistoota irraa taatuf qalbii kee irratti [fide].
Lugaa (qooqa) Arabiffaa ifa ta’een.” Suuratu Ash-Shu’araa 26:192-195
Dhugumatti Qur’aanni kuni Gooftaa wantoota hundaa uume, dhimmoota hundaa harkaa qabuu fi too’atu irraa kan buufameedha. Yaa Rasuula! Hanga qalbii keetin hubattuu fi qabattutti Jibriil Qur’aana kana Rabbii olta’aa irraa fidee sirratti dubbise.
Al-Aziiz jechuun abbaa humnaa fi Injifataa gonkumaa hin injifatamneedha. Humni kamiyyuu humna Isaatiin wal hin gitu (hin qixxaatu), dandeettin homaatu dandeetti Isaatin wal hin gitu. Rabbiin subhaanahu wa ta’aalaa wantoota hundaa kan injifatuudha.
Al-Hakiim (Ogeessa)-kana jechuun wanta hundaa bakka isaaf malu kan kaa’uu fi wanta hundarra gaarii ta’ee kan filatu, dhimmoota hundaa kan tolchu, qindeessuu fi jabeessuudha.
Kitaabni Isarraa kan bu’e ta’uu erga ibsee booda maqaalee gaggaarii Rabbii keessaa maqaalee lamaan kanniin filachuu keessa gabroota iddoo qormaataa kaa’aman du’aan booda isaan kaasuun jazaa akka isaaniif kafalu ragaa agarsiisutu jira. [2] Inni Humna cimaa Kan qabuu fi Injifataa waan ta’eef du’aan booda namoota kaasuun homaa Isatti hin ulfaatu. Al-Hakiim (Ogeessa) waan ta’eef uumamtoota kaayyoo malee akkanumaan hin uumu. Kanaafu, lamuu isaan kaasee nama waan gaarii hojjate mindaa gaarii kennaaf, nama waan badaa hojjate immoo adabbi isaaf malu adaba.
“Dhugumatti, Nuti Kitaaba haqaan gara keetti buufnee jirra. Kanaafu, amantii Isaaf qulqulleessuun Rabbiin gabbari.”
Asitti maqdhaala guddinna agarsiisu fayyadamuun: “Yaa Muhammad! Nuti Qur’aana haqaan gara keetti buufnee jirra.” Jedha. Haqaan yommuu jedhu hiika lama qaba:
1ffaa-Qur’aanni kuni Rabbiin irraa taphaaf osoo hin ta’in haqaan bu’e. Namoota ajajuuf, waan badaa irraa dhoowwuuf, dukkana keessaa gara ifaatti isaan baasuuf bu’e.
2ffaa-Wanti Qur’aanni of keessaa qabu hundi haqa (dhugaadha). Ajajoonni, dhoowwan, seenalee fi odeefannoon isaa hundi dhugaadha.[3] Rabbiin subhaanahu wa ta’aalaa ni jedha:
“Sobni fuundura isaatiis ta’ee duuba isaatiin itti hin dhufu. Rabbii Ogeessa Faarfamaa ta’e irraa buufame.” Suuratu Fussilat 41:42
“Kanaafu, amantii Isaaf qulqulleessuun Rabbiin gabbari.” Kana jechuun Rabbii Tokkicha shariika hin qabne gabbari, namootas kanatti waami. Ibaadaan Isa qofaaf malee homaafu akka hin taanee isaaniitti beeksisi. Ammas, Inni shariika, qixxaataa fi dorgomaa akka hin qabne isaanitti beeksisi. Kanaafi itti aanse Rabbiin olta’aan ni jedha: “Dhagayaa! Amantiin qulqulluun Rabbi qofaafi”[4]
Al-ikhlaasu Lillah (Rabbiif qulqulleessu) jechuun hojiwwan amanti hunda shirkii, riyaa (na argaa) fi makaa biroo irraa qulqulluu fi dhinbiibamaa gochuudha. Ni jedhama: “Akhlasa fulaanu shay’a” kana jechuun wanta tokko faalama (makaa) irraa qulqulleesse.
Mukhlis jechuun nama hojii fi niyyaa isaa faalama (makaa) irraa qulqulleesseedha.
Ad-Diini (Amanti) jechuun- ajajamuu fi masakamuudha ykn hojii ittiin mindaa argachuu barbaadaniidha. Fkn, salaanni hojii mindaa ittiin barbaadaniidha. Ad-Diinu Lillah (Amantin Rabbiif) jechuun Guddinna Isaatiif gadi of qabuu fi of xiqqeessu waliin ajajamuun, masakamuu fi dhugaadhaan gabbaruun Isa qofaafi.
Kana booda: “Dhagayaa! Amantiin qulqulluun Rabbi qofaafi” jechuun Yaa namoota! dhagayaa, xiyyeefannoo itti kennaa! Ibaadaa fi ajajamuun shirkii irraa qulqulluu ta’e Rabbii tokkicha shariika hin qabne qofaafi.[5] Hojii Isa qofaaf jedhame hojjatamu qofatu Isa biratti fudhatama qaba. Hojiin shirkii, riyaa (na argaa), na dhagayaa qabuu fi Rabbiin ala wanta biraatti dhiyaachuuf hojjatame hundi Isa biratti fudhatama hin qabu. Nama qaruute irra dirqamni jiru, hojii amantii hunda Rabbii Tokkichaaf qulqulluu gochuudha. Rabbiin ala wanta biraatti dhiyaachuuf jecha haqaan Rabbiif hojii ibaadaa hojjachuun akkamitti aaqilaaf malaa? Kuni faallaa aqliiti.[6]
In sha Allah itti fufa…
Kitaabban Tafsiiraa
[1] Tafsiiru Qur’aanil kariim-Suuratu Az-Zumar-fuula 13, Ibn Useymiin
[2] Ma’aariju tafakkuri wa daqaa’iqu tadabburi-12/150-151, Abdurahmaan Hasan Habanka
[3] Tafsiiru Qur’aanil kariim-Suuratu Az-Zumar-fuula 21, Ibn Useymiin
[4] Tafsiiru ibn Kasiir-6/438
[5] Tafsiiru Xabarii-20/156, Ma’aariju tafakkuri-12/152
[6] Tafsiiru Qur’aanil kariim-Suuratu Az-Zumar-fuula 28, Ibn Useymiin


c: text/html

text:
Sudaan Kibbaa keessatti gareeleen wal waraanaan walta’uun mootummaa akka dhaabaniif bellamnii kenname sadaasa 12 waan darbeef jecha Amaabaasaddarichi waamamuu isaanii ministriin dantaa alaa Amerikaa beeksisee jira.
Ambaasaaddar Thoomaas Hushek akka jedhanti hariiroo Amerikaan mootummaa sudaan kibbaa waliin qabdu keessa deebi’anii ilaaluuf ta’u ibsan.
Ministreerri dantaa alaa Amerikaa Maayik Pompeeyoo Twitarii irratti akka barreessanti Sudaan Kibbaa keessatti nagaan bu’e ce’umsii siyaasaa milkaa’iina qabu argamsisuuf kutaa sana waliin hojjanna jedhan.
Ministriin dantaa alaa Sudaan Kibbaa gama isaan ibsa baaseen Amerikaa waliin amma iyyu qunnamtii qabna jedha.Ejjennaan keenya isuma duraati. Hariiroo gaarii qabna jedhee jira.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Isaaq Niwuuten
Isaaq Niwuuten fiizisiistii, ogeessa herregaa, astroonoomara fi falaasessaa uumaa biyya Biritaaniyaa ture. Kitaabni itti-bultoota herrega fi falaasama umaa irratti inni bara 1687tti katabe seenaa sayinsii keessatti kitaabota dura-bu’oota keessaa tokko, kitaabota herregaa gurguddaa duubarra dhufaniif utubaa tahuudhaan. Kitaaba kanarratti Niwuuten akkaataa ofitti-harkisa lafaa (gravity) fi heera sochii sadiin addaan baasee ibsa. Dhufiinsa Diifaranshaal kaalkules fi integraal kaalkulesiitiif, herrega keessatti Niiwtan, Gootfiriid Viilhelmi Laayibiniiz waliin galata qaba.


text:
Intarneeta Itoophiyaa: Ugguramuun intarneetii diinagdeefi mirga odeeffannoo akkamiin miidha?
(bbcafaanoromoo)—Itiyoophiyaa keessatti yeroo taateewwan rakkoo nageenyaa mudatanii fi waqtii qormaata biyyoolessaatti tajaajila intarneetii fi bilbilaa addaan kutuun irra deddeebiin ni mul’ata.
Tibbanas interneetii fi bilbilli kutaalee lixa Oromiyaa, keessattuu godinaalee Qellem Wallaggaa fi Wallagga Lixaa keessatti addaan cituun ijoo dubbii ta’eera.
Tajaajila intarneetii ugguruun Itoophiyaa keessatti kan baratameefi mirga odeeffannoo argachuu lammiilee kan sarbaa jiruudha jechuun qeequmsi mootummaarratti ka’a.
- Itoophiyaan addunyaarra interneetii ‘ugguruun’ 2ffaa taate
- Obbo Taayyee Danda’a waa’ee Lixa Oromiyaarratti maal jedhan?
Sababa interneetiin ugguramuun biyyattiin doolaara hedduu dhabaa akka jirtus ni dubbatama.
Tajaajilli interneetii fi bilbilaa Itoophiyaa keessatti irra deddeebiin addaan cituun dhiibbaa akkamii qabaata?
Tajaajila interneetii uguruu fi mirga odeeffannoo argachuu
Akkaataa Labsii Mirga namoomaa Dhaabbata Biyyoota Gamtoomanii ‘Universal Declaration of Human Rights’ jedhamuutti mirgi odeeffannoo mirga dhalli namaa uumamaan gonfateedha kan jedhan ogeessi seeraa Obbo Milkiyaas Bulchaa, heerri mootummaa Itoophiyaas kanumarraa fudhatame jedhan.
Walii galtee seera Siivilii fi Siyaasaa Idil-addunyaa keewwata 19 jalattimmoo namni kamiyyuu uumamaan mirga odeeffannoo bilisaan argachuu qaba jedha.
Akkaataa keewwata kanaatti namni kamuu odeeffannoo barbaade dhiibbaa fi daangaa tokko malee argachuu, dabarsuu fi barbaaduuf mirga uumamaan gonfateera.
Odeeffannoo kanas afaaniin, barreeffamaan, bifa aartiitiin,ykn miidiyaa barbaadeen argachuu fi kennuuf namni kamuu mirga akka qabu keewwati kun ni kaa’a.
Mirga kanatti yeroo fayyadamnu dirqamni raawwatamuu qabus akka jiru kaa’eera keewwati kun.
Hanga maqaa namaa hin balleessinee fi mirga namaa hin tuqnetti akkasumas hanga nageenyummaa biyyaa fi uummataa hin miinetti dhiibbaan tokkollee mirga kanarra akka hin kaa’amnes eerameera.
Heera mootummaa Federalawaa Dimokiraatawaa Rippaabilika Itoophiyaa keewwata 29/2 jalatti namni kamuu dhiibbaa fi daangaa tokko malee mirga odeeffannoo argachuu fi dabarsuu akka qabu eera kan jedhan Obbo Milkiyaas Keewwati kunis akkuma isa kan idil-addunyaa waan ittiin daangeffame keessaa tokko maqaa balleessii, nageenya biyyaa fi nageenya uummataa isaan ijoodha jedhan.
”Namni tokko karaa interneetii nageenyummaa biyyaa yaaddoo keessa galcha yoo ta’e nama sanatu itti gaafatama malee uummati sababa kanaan adabamuu hin qabu. Uummanni waan hin balleessinetti mirgi isaa sarbamuu hin qabu.”
”Qaamni mootummaa kamuu interneetii uummata bal’aarraa kutuun mirga odeeffannoo argachuu fi dabarsuu uummata sanaa kan sarbu yoo ta’e akkaataa heera mootummaa keewwata 29 fi Walii Galtee Seera Siivilii fi Siyaasaa Idil-addunyaatiin itti gaafatamuu qaba” jedhu Obbo milkiyaas.
Dhibbaa Interneetii ugguruun diinagdee, siyaasaa fi hawaasummaa biyyaarratti qabu
Dhaabbati Itiyoo-Telekoom utubaawwan diinagdee Itiyoophiyaan ittiin boontuudha kan jedhan ogeessi diinagdee Dr Ayyalaa Galaan ”tajaajilli damee kanaa addaan kan ciccitu yoo ta’e diinagdeen Itoophiyaa gitintiraa deema” jedhan.
”Interneetiin daldala keessatti qooda guddaa qaba. Yeroo ammaa daldaltuun bilbilaa fi interneetii malee socho’uun rakkisaadha.”
“Daldalaan wallaggaa kan Finfinnee jir dursee quunnamee oomishaa fi gabaa walsimsiisee hin daldalu yoo ta’e kasaaraa keessa seena. Kasaaraan nama dhuunfaa ammoo ida’amee diinagdee biyyaa miidha” jedhu Dr Ayyalaan.
Tajaajilli interneetii fi bilbilaa ugguramuun sochii hawaasummaa fi siyaasaas garmalee miidha kan jedhan Dr Ayyalaan hawaasni quba walqabaachuuf teeknooloojiin dirqama jedhan.
Sochiin diinagdee interneetii fi bilbila malee hin yaadamu kan jedhan Dr Ayyalaan ”interneetii ugguruu jechuun akka dhiigni qaama keessa hin sochoone dhowwuu waliin walitti fakkeeffama. Dhiigi qaama keessa hin socho’u taanaan namni jiraachuu hin danda’u. Interneetii fi bilbilli hin jiru taanaanis diinagdeen hin yaadamu” jedhan.
- Intarneetiin yoo adda citu Itoophiyaan guyyaatti doolaara mil 4.5 dhabdi
- Biyyoota addunyaa interneetii saffisaa qaban shanan
Itoophiyaa keessatti wayita rakkoon mudatu lafumaa ka’anii interneetii cufuun kun aadeffatameera kan jedhan Dr Ayyalaan kunimmoo dhiibbaa inni diinagdee biyyaarratti fidu dagachuurraati madda jedhan.
”Mootummaan Itoophiyaa wayita interneetii ugguru balaa inni diingadeerratti fidu hin xiinxalu. Wallaalummaa guddaatu jira. Yeroof murtee kana fudhachuu danda’u. Garuu murteen kun bulee diinagdee biyyattii nyaatee fixa” jedhan.
Investiroonni biyya tokko keessatti hojii investimentii hojjechuuf jalqaba ulaagaan isaan kaawwatan biyyi sun interneetii jabaa kan addaan hin ciccinne qabaa kan jedhuudha jedhan Dr Ayyalaan.
Kanaafuu interneetiin Itoophiyaa haala kanaan yeroo yerootti kan ugguramu yoo ta’e investirootallee biyyattiirraa kutuu danda’a jedhan.
Biyyoota addunyaa diinagdeen isaanii reefuu guddataa jiranii fi waraanaan raafama keessatti rakkootu ugguramuu interneetii fida kan jedhan Dr Ayyalaan Itoophiyaa keessatti garuu beekaa uggurama jedhan.
”Kanaafuu gara fuulduraattillee kan fala ta’u mootummaan Itoophiyaa interneetii jechuun biyyaaf dhiiga qaama keessa naanna’u ta’uusaa hubachuu qaba”
Rakkoo inni ijoon ammoo mootummaan olaantummaadhaan damee telekoomii hoogganuusaati. Osoo akka biyyoota biroo qaamolee dhuunfaatu tajaajila kennu ta’ee mootummaan akka barbaade keessa seenee hin ugguru.
Uummatis kan isaaf filatee itti fayyadama. Fakkeenyaaf ollaa Itoophiyaa Keeniyaa keessatti mootummaan tajaajila interneetii keessa seenee akka barbaade murteessuu hin danda’u. Akkas taanaan uummatiyyuu itti hin dhiisu.” jechuun madda rakkoo ibsu.
Waa’ee ugguramuu interneetii Lixa Oromiyaa hanga yoonaa maal beekna?
ubbaaniyyaawwan utubaa diinagdee Itoophiyaa ta’an keessaa tokko kan ta’e Itiyoo-telekoom wayita murtee tajaajila interneetii addaan kutuu fudhatu sababa isaa irratti ibsa kennuurraa of qusata.
Tibbanas tajaajilli interneetii adda cituusaarratti wayita gaafannu dhiyeenyatti ibsa kennina jechuurraan kan hafe maaliif akka murteen kun fudhatame nutti hin himne.
Mootummaan hojii nageenya eegsisuu bifa addaan humna addaa bobbaasee Lixa Oromiyaa keessatti hojjechaa waan jiruuf tajaajila interneetii fi bilbilaa uggure oduu jedhurratti yaada kan kennan qondaaltonni mootummaa naannoo Oromiyaa dhimma kanarratti odeeffannoo akka hin qabne nuuf kaasan.
Bulchaa Godina Wollaggaa lixaa Obbo Eliyaas Uummataa magaalaa Finfinneetti argannee wayita bilbilaan dubbisnetti guyyoota darban rakkoon interneetii jiraachuu fi waanti haaraan lixa Oromiyaarratti raawwatamaa jiru akka hin jirre dubbatan.
Paartii Badhaadhinaa damee Oromiyaatti dubbi himaa kan ta’an Obbo taayyee Danda’aa gamsaaniin mootummaan Lixa Oromiyaa keessatti hojii nageenya kabachiisuu hojjechaa jiraachuu fi waa’ee rakkoo interneetiirrattimmoo warra teelee gaafadhaa jechuun yaada kennuurraa of qusataniiru.
Bara 2019 keessa Itoophiyaan wayita qormaati biyyoolessaa ga’uufi waldhibdeen biyyattii keessatti mudatu irra deddeebiin interneetii cufaa turte.
Dhaabbati mirga walabaan interneetii argachuu irratti hojjetu ‘Net blocks’ Itoophiyaan tajaajila interneetii guyyaa tokko adda cituun yoo xiqqaate Doolaara Ameerikaa miiliyoona 4.5 dhabdi jechuun tilmaameera.
Kanaan dura Ministirri Muummee Itoophiyaa Abiy Ahmad qabeenyaa fi lubbuu uummataa balaa jalaa baraaruuf barbaachisaa ta’ee hanga argametti interneetiin torbee tokkoof achumaan cufamee hafuu danda’a jedhanii turan.
Itoophiyaan Chaayinaatti aanuun Sooriyaa waliin haala walmadaaluun fayyadamtoota interneetii fi moobaayilaa daangeessuun adduunyaa keessatti sadarkaa lamaffaa irratti argamti jechuun kanaan dura dhaabbati dhimma walabummaa fi dimokiraasiirratti quuqamee hojjetu ‘Friidom Haawuus’ beeksiisee ture.


text:
Hannaafi Gowwoomsaa Online irratti raawwatamurraa of eegaa, yeroo keessaniis hin…
Addunyaa interneetaa kana irra namootni karaa qaxxaamuraan maallaqa argachuu barbaadan ni jiru, jarri kunneen!-->…
Kompiitarri maali? Akkamiin dalaga?
Kompiitara (Computer) jechuun meeshaa waa tokko shallagu(compute) jechuudha. Bara maqaan kun itti moggaafametti!-->…
Namootni youtube irra hojjachaa jirtanii fi hojjachuu feetan hunduu qabxiilee kana…
Yeroo ammaa kanatti youtuber ta’uun hojii oogummaa fi beekumsa barbaadudha. Sababni isaa seera youtube'n bara 2018!-->…
Nano Technology’n maali?
Nano Technology'n maali? Yoom eegale? Faayidaa akkamii qaba? Miidhaan isaa hoo? Nano Technology jechuun maal!-->!-->!-->…
Iccitii koodiiwwan bilbilaa Itoophiyaa keessatti faayidaa gurguddoo qaban
Iccitii koodiiwwan bilbilaa Itoophiyaa keessatti faayidaa gurguddoo qaban kan namni baayeen hin beekne. !-->!-->!-->…
Barnoota Telegram Kutaa 1ffaa
Waa'ee telegramaa hangam beektu? Teelegraamni tajaajila yoom jalqabe? Miidiyaalee hawaasaa kan biroorraa maaltu!-->…
Bilbilli keessan butameera yoo ta’e amaloota inni agarsiisufi tarkanfii isin…
Bilbilli keenya butameera (hacked) ta'uu danda'a, butamuu isaa maaliin beekna? Yoo butameera ta’e hoo furmaatni!-->…
Kompiitara vaayirasiin miidhame akkamiin qulqulleessuu dandeenya?
Vaayirasii kompiitara keenya keessaa karaa lamaan qulqulleessuu dandeenya. isaanis, Scanner fayyadamuudhaan fi CMD!-->…
Moosaajiwwan (apps) mobaayila keessanirraa daftanii haquu qabdan
Moosaajiwwan (apps) mobaayila keessanirraa daftanii haquu qabdanii fi gara fuulduraattiis install gochuu hinqabne.!-->…
Interneeta kompiitaraan yeroo fayyadamnutti Shortcut faayidaa gurguddoo qaban 13
Interneetii kompiitara irratti yoo fayyadamtan yeroo keessan qusachuuf shortcut armaan gadii tokko tokkoon akka!-->…


text:
Yaa darggagootaa Baradhaa Farra wallaalummaa; Balbala qaroominaa; Humna tokkummaa; Riqaa guddinaa. Hundee hayyummaa; Ibsaa jireenyaa; Warqii hinligidoofine; Qabeenya hinbadine, hincabine. Kan golga dukkanaa ittin tarsaasaan; Daawwitii iccitii addunyaa itti hubatan; Mala tabba doofummaa itti diigaan; Tooftaa deegaa itti mancaasaan/balleessan; Furtuu rakkoo itti hiikaan; Daandii ittiin guddatan Meeshaa waanjjoo gabrummaa itti caabsan; Riiqicha bilisummaa itti … Continue reading Yaa darggagootaa Baradhaa!
Month: February 2019
Gimbii Chaayinaa Guddicha (The Great wall of China) Dhaabbata barumsa aadaafi saayinsii mootummoota gamtoomanii (UNESCO)dhaan kan galmaa’an dinqisiisoo adduunyaa torban gidduudhaa tokko kan ta’e gimbii guddicha Chaayinaadha.Gimbiin guddichi Chaayinaa kan ijaarame, dhaloota Kiristoos dura waggaa 220 (220 B.C) jalqabamee xummuuruuf baroota dheeraa fudhate. Dheerinni gimbii kanaa walumaa galatti,k.m.21,196 si’a ta’u kan ijaarames Chaayinaa bahaa irraa … Continue reading Hambaawwan Dinqisiisoo Adduunyaa
Piraamiidii guddicha biyya Misiraa (Gibtsii) Piiraamiidiin kun dhaabbata barumsa,aadaafi saayinsii mootummoota gamtoomanii adduunyaatti (UNESCO)tti kan galmaa’e hambaawwan dinqisiisoo adduunyaa torban keessaa isa guddichadha. Akka barreessitooti seenaa biyya Misiraa ibsanitti, Piraamiidii kana ijaaranii fixuuf waggaa 10-20 isaanitti fudhate. Piiraamidiin kun kan ijaarame dhaloota Kiristoos dura,waggaa 2560 (2560 B.C) si’a ta’u,ol dheerinni isaa meetirii … Continue reading Hambaawwan Dinqisiisoo Adduunyaa Torban Isaa tokko
Hardha pirezidaantii biyya Uraagaayi isa hiyyeessaafi falaasamaa ta’ee wajjin wal isin barsiifna.Garuu kallattiin utuu gara seenaa jireenyaafi hojii Pirezidaantii kanaatti hindabrin dura Waa’ee falaasamaa biyya Girikii durii Pulaatoo jedhamu xinnoo waa isin yaadachiifna. Falaasamaa kan ta’e Pulaatoon,kitaabasaa ”The republic “ jedhamu irratti yeroo ibsu;”uummati biyya tokkoo jireenyasaa guutuu tasgabbiifi heeraan jiraachuu yoo barbaade,namoota biyya bulchuuf … Continue reading Pirezidaantii biyya Uragaayi
Jaalalli aannani Yoo habbuuqqatani Jaalalli dhangaadha Yoo dhandhamatan An hin dhandhamanne Jaaladhees hin beeku Qaraan hin jaalanne Ishee na doorsistus Anoo hin filanne Sobdee kofalchiistee Onneekoo na seentee Carraa biroo qabu Tiruurraa na teessee Yaa bashaasha namaa Maaliin si balleesse Yaaddoo bara baraa Sammuurra na keesse ********
Namticha tokkotu ture . Abbaan isaa bara hima . Abbaan isaa duunaan abbee bara himaa koottuutii bara himi jedhaniin . Namichi sunis akka inni bara himu mootummaan waan dirqisiseef koottuutii bara himi jedhanii fuudhanii deeman .Namtichi sun bara himuudhaaf romaa utuu deemaa jiruu sardiidaa boollarra teessu tokko arge . Achumaan sardiidni sunis maali yaa namana … Continue reading ODUU DURII NAMICHA BARA HIMU
Miila, harka, ilkaan, ija, gurra, funyaan, garaa ta’anii walii galteedhaan jiraatu turan. Booda warri kaan walii galteen garaa yakkuu calqaban bu’aa hin buusu jedhaniiti. Garaanis, “maalan balleesse, maaliif na yakkituu? Jedhee gafannaan,” “ati otoo hin hojjetiin waan nuti dhamaanee finne nyaatta,” jedhaniin, achumaanis, “deemi nurraa” jedhaniin, garaanis dubbiin kun murtiitti akka dhiyaatu gaafate. Isaanis, “haa … Continue reading ODUU DURII
Namni namummaasaatiin Kan inni madaalamu Maaltu irraa hir’ate Har’a kan haalamu Hiyyummaa saatiinii Kan inni tuffatamu Gaaf tokko ni darbaaf Maaliif hin jedhamu Badiisaatiin ala Kan inni jibbamu Kaan isaa ni boona Qabeenyaan dhaaddata Hiyyeessa arguu hin fedhu Maal abdateeti laataa Hiyyeessis keetumaa Ofiirraa dhiqattaa Kun ulaagaadha jedhee Eenyutuu murteesse Uumaan hunda beekaan Uumee wal … Continue reading SAMMUUKOO NA NYAATAA
BOQONNA TOKKO KUTAA TOKKOFFAA Kan guyyaa kaleessaafi dheengaddaa caalaa, ganama har’aa utuu ijibbaatuu hirribarraa ka’e. Sagalee gadi qabee boo’a. Ii….ii…iih lafatti of rukuta, nigangalata. Bo’ichasaatu daa’immummaa isaa akeeke malee, yaadniifi hawwiin gola garaasaa keessaa qabu hayyuu akka xobbee qummaadaa jiru isa fakkeessa, yoo ta’es ganna saddeet keessa jira. Maaliif akka inni boo’u harmeensaa yoo yaaddus … Continue reading Qaroo Dhiiga Boosse!
Xaxee nu gaadi’ee utuu qabnuu kaayyoo Hardha haalli yeroo nu fakkeessus laayyoo Garuu laayyoo miti, nu saba jabaadha Warra tumaa Gadaa adduunyaan nu beeku, ilmaan Oromoodha. Sanyiin keenya hinbadne,warra badus miti Dagaagnee adduunyaa warra dhaalu nuti. Kakuu baduu hinqabnu,hinbadnu jarana Nuti ilmaan Oromoo akkasitti amanna. Dhufaatii keenyatu warra badu miti madda keenya beekna Haala Oromummaan … Continue reading Warra badu miti


text:
OMN: Bekele Gerba fi Jabeessaa Gabbisa fi Video gara garaa
Related
Related Posts
- OMN:Sirna Eebbaa fi Saaqiinsaa FIB (Amajji 26, 2020)
OMN:Sirna Eebbaa fi Saaqiinsaa FIB (Amajji 26, 2020) Kutaa 1ffaa Kutaa 2ffaa Kutaa 3ffaa Kutaa…
- SBO Sagalee Bilisummaa Oromoo fi OMN: Ilaa fi Ilaamee, Agarsiisa Faashinii Gadaa (Ebla 21, 2019)
SBO Sagalee Bilisummaa Oromoo fi OMN: Ilaa fi Ilaamee, Agarsiisa Faashinii Gadaa (Ebla 21, 2019)
- OMN: Gaaffi fi Deebii gara garaa - Hag 14, 2020
OMN: Gaaffi fi Deebii gara garaa - Hag 14, 2020


text:
kamal-haasan 20 ыcTық жәHe eлikTipep cypeT
БoллиByд ГOЛЛИByДДЫҚ Жaңa raлepeя жacay
kamal-haasan
0 cияқTы
kamal-haasan
0 cияқTы
kamal-haasan
0 cияқTы
kamal-haasan
0 cияқTы
kamal-haasan
0 cияқTы
kamal-haasan
0 cияқTы
kamal-haasan
0 cияқTы
kamal-haasan
0 cияқTы
kamal-haasan
0 cияқTы
kamal-haasan
0 cияқTы
kamal-haasan
0 cияқTы
GDPR Compliance
kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan كمال_حسن kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan কমল_হাসান kamal-haasan kamal-haasan 卡馬爾哈森 kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan Kamal_Haasan Kamal_Haasan kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan Kamal_Haasan kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan कमल_हासन kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan ಕಮಲ್_ಹಾಸನ್ kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan Kamal_Haasan Kamal_Hassan_(pelakon) കമലഹാസൻ kamal-haasan kamal-haasan कमल_हासन kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan Kamal_Hassan kamal-haasan kamal-haasan KaMaл_XacaH kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan கமல்ஹாசன் కమల్_హాసన్ kamal-haasan Kamal_Haasan KaMaл_XacaH کمل_ہاسن kamal-haasan Kamal_Haasan kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan kamal-haasan


text:
SEENAA GABAABDUU MAHDII HAAMID MUUDEE (1950-2021)
Ulaagaa maalummaa saba tokkoo beeysisanif afaanii fii aadaan bu’ura. Gama biraa tiin, afaan utubaa sabaa ti. Yo inni jiraate sabni jiraata. Inni duunaan akkuma yaroo utubaan caphu manni diigamutti, sabni niis dhabame. Minilikii fii Habashoonni biyya inni dirqiin haqaare-rratti abbooman warra haala kana sirritti hubate. Hubannoota kanarraa ka’uun Oromoo fii afaan isaa adda baasuuf wal’aansoo, arrallee adda hin citin, godhaa jiru.
Horteen nafxanyyaa, waan diina tahaniif, afaan Oromoo dhabamsiisuuf halkanii fii guyyaa itti duuluun ajaa’iba namatti hin tahu. Kan nama dinqu, inni lammii Oromoo-rraa tahe duula kanaaf guuza ooluu dha. Fakkeenya kanaa tiif seenaa Ayyuub Abuubakar mil’achuun ni dandayama.
Muddee 13, bara 1960, mootummaa Hayle Sillaasee gara-galchuuf ijibbaata Mangistuu Nawaay faan godhan irraa qooda qabdaan waan fardaa-lafaan barbaadameef, Ayyuub, biyyarraa baqachuu dirqamee, walakkaa bara 1961 Soomaaliyaa seene. Yaroon Ayyuub biyya Soomaalee itti seene, yaroo mootummaan biyya sanii, nama raadiyoona isii keessaan Xoophiyaa-rratti olola ooftuuf itti barbaaddu ture. Saniif, Ayyuub akkuma achi seeneen, hujii tanaaf mindaawee, nama Geetachaw Gaarradaw ja’amu waliin, wal faraqaa, afaan Amaaraa tiin, mootummaa Hayle Sillaasee-tti olola dhawwaaqutti seene.
Haalaa akkanatti deemu, dhuma sagantaa qophii isaa, Ayyuub, Afaan Oromoo tiin dhaamsa xixiqqaa daddabarsuu jalqabe. Haalli kuni, mootummaa Habashaa bira dabree, kan waahelaaf eegu dallansiise. Waahelli Ayyuub, ilmi Gaarradaw Cuuphataa, Ayyuub afaan raadiyoona-rratti ittiin haasawuun dhoorkamaa taheen dhaamsa dabarsaan baannatamee, biyya alagaa keessatti mana heeraa dhaabbate. Dubbiin akkasitti jalqabde, ji’a Birraa tan bara 1962 keessa, raadiyoona Soomaalee-rraa faraqaa afaan Gaallaa (Oromoo) tiif karaa bantee, Ayyuub gaggeessaa isii muudame.
Geetaachoon, absumaan Cuuphataa, Oromtichi, biyya Soomaalee keessatti afaan isaa gatee, kan Amaaraa tiif abokaattoo dhaabbate. Gama biyya keessaa tiin durii fii arrallee, Oromoonni kan isaaniitti duuyda galanii, afaanii fii aadaa Amaaraa goddisuu keessatti qooda leencaa gumaachan heddu. Haala kanaaf, Xaggaayee Gabre Mad’hin, Xilaahun Gassasaa fii Buzunesh Baqqalaa fakkeenya laachuun ni dandayama.
Haalli ilma Gaarradawii fii jara olii afaanii fii aadaa isaaniitti duuyda galche, karoora Oromummaa dhamasiisuu tan Minilikiin jalqabamtee nafxanyaa fii gantootaan hamma yoonaa gaggeeyfamaa jirtu. Karoora Xoophiyummaa fii amantii hagooggatee, waahelummaa goobanootaa fii gantootaa tiin Oromoo fii Oromummaa-rratti, heera malee, baroota dhibbaa fii shantamaaf bobbaafamaa jiru, milkooma hanqisuu fii hoongeeysuu-rratti murannoo cimtuun warra hojjatan keeysaa tokko Mahdii Haamid Muudee ti. Mahdiin abbaa isaa Haaji Haamid Muudee Urgee fii haadha isaa Hamiidaa Aammad Qallaa-rraa, Gurraandhala 01, bara 1950, Baha Oromiyaa, Godinaa Ituu, Aanaa Ciroo, magaalaa Ciroo, ganda maqaa abbaatti moggaafametti, nama dhalate.
Mahdiin, afaan isaa, afaan Oromoo, tiif anaannachuu kan jalqabe joollummaa ni. Maddi kanaa mana barnootaa ti. Gaafa akka barnoota ammayyaa baratuuf mana barnootaa geeyfame, Maahdiin afaan isaa malee kan Amaaraa hin beeku ture. Manni barnootaa ammoo afaan Amaaraa malee kan isaa kan hin dhageenye itti tahe. Kanaaf Mahdiin mana barnootaa keeysatti duudaa ykn nama afaan hin beeyne tahee arkame. Duudaa tahuun Mahdiif rakkoo hin turre. Dhibdeen afaan Oromoo dubbachuu isaa-rraa arraba, salphinaa fii tuffii, barsiiftoota-rraa kaasee hamma barattootatti itti xiyyeeffamuu dha.
Lakkuma daa’imummaa keessaa bahee hubannoonni sammuu cimaa dhufeen, Mahdiin, arraba malees, qoosaa fii qishnaa mana barnootaa keeystti itti godhamaa jirtu hubachuu dhufe. Haalli mana barnootaatti isa mudachaa jiru, sadarkaa duraatti kan silaa fedhii barnootaaf qabu keessatti cabsu ture. Yo san hanqate ammoo, akkuma daa’imoota yaroo saniitti, isaa fii afaan isaa adda baasee, akka inni baanutti, kan isa Amaareeysu ture. Mahdiin ammoo, karoora nafxanyaa lameenii fuu oggoluu dide. Afaan isaa dubbachuu-rraa arraba, salphinaa fii tuffii mudachuun, inumaa, afaanii fii aadaa isaa waliin caalaa walitti kan hidhu tahe.
Mahdiin barnoota kutaa duraa magaalaa itti dhalatetti baratee tan lamadaa tiif Dirree Dhawaa bu’e. Achitti Mana barnoota Lula Raasa Makoonninitti kutaa sagalii fii kudhan akka barateen cimina barnootatti qabuun filamee mana barnoota Luul Ba’ida Maariyaam kan Finfinnee, kan barattoota qaroo qofaaf ramadame geeyfame. Amata lama booda, achirraa, qabxii ol aantuun kudha lama goolabee, Universitii Finfinnee damee Kiiloo Afuriitti barataa saaynsii galmaawe. Akka barnoota universitii xumureen, magaalaa itti dhalatetti barsiisaa mana barnoota kutaa lamadaa tahe.
Gama biraa tiin, lakkuma umrii fii barnootaan if dura deemuun,
Mahdiin afaanii fii aadaa isaa if barsiisutti bobbahe. Yaroo banoonni hin jirre baadiyyoota keessa daddeemee, mangoddootaa fii hayyootarraa afaan, aadaa fii seenaa saba isaa qorachuu fii if barsiisuu hoojumfate. San malees, daddacha yaa’ii ummataa-rraa qooda fudhachuun akkaataa lammiin dhibdee isaanii itti hiikkatan, kan wal-dhabe itti araarfatanii fii wal yakkan irraa qarooma dhudha’utti seene. Hadraa manzuumaan afaan Oromoo keessaa dhaawwaaqamtu abuuruun walaloolee manzuumaa keeysaan akkaataa afaan Oromoo ittiin barreeyfamu qorachutti seene. Fedhiin afaan isaa baruu fii guddisuu, oduma isa ooftuu Sheekh Bakhrii Saphaloo, hayyuu afaan Oromoo, tiin walitti fidde.
Mahdiin, eega haala Sheekh Bakhrii bare booda, hawwiin gaaf tokko ilmaan Oromoo afaan isaanii tiin barachuu qoma keessati uumamte. Hawwii tana warra hujiirra oolchan keessa tokko tahuu murteeyfatee, qamaa fii qalbiin itti bobbahe. Bobbaan bareeyfamoota waa’ee afaanii hedduu dubbisiifte. Haala qubee Arabaa tan Gi’izii fii Laatin akkaan qorachiifte. Tan keessaa, tan afaan Oromoo tiif taatu wal madaalchifte.
Mahdii haala akkanaa keeysa jiru, bara 1974, fincilli ummataa Hayle Sillaasee, kan “yo maqaa isaa tiin doorsisan galaanni yaa’ulleen ni dhaabbata” ja’amaa ture siree-rraa fonqolchee Dargii yaabbachiise.
Dargiin akka aangoo qabateen irratti abboomuuf barattoota Mooticha-rratti fincilaa turan magaalota keeysaa gara baadiyyootaa-tti firraa fageeysuuf, Onkololeessa 12, bara 1974, karoora “Misooma Waloo – Duula Qaroomaa fii Hujii” kan gabaabinatti, maqaa Zamachaa ja’amuun beekkamu labse.
Karoorri kuni barattootaa fii ummata baadiyyaa (Oromoo) walitti fiduu malees, haala ummanni afaan isaanii tiin itti baratan kan aanjeeysu tahee as bahe. Mahdiin, kan kana sirritti hubate, qormaata afaan Oromoo barreeysuu-rratti godhaa ture, qindeeysitoota karoora Zamachaa tiif dhiheeyse.
Qormaanni Mahdiin afaan Oromoo barreeysuu fii dubbisuu-rratti jaraaf dhiheeyse, qubee Laatiinii fii tan Gi’iziin ture. Mahdiin waan lameen dhiheeyseef qaba. Qormaata lameen keeysaa kan qubee Laatiniin dhiheeyfame, afaan Oromoo ittiin barreeysuu akka tahu agarsiisuu fi. Kan qubee Gi’iziin dhihaate ammoo, afaanicha ittiin barreeysuun akka hin dandayamne sirritte agarsiisuu fi. Gaggeeysitoonni Zamachaa garaa-garummaa lameenii sirritti hubatanillee, warra qubee Gi’iz afaan Oromoo tiif filu tahan. Mahdiin irra daddeebi’ee jara amansiisuuf yaalullee, jarri qubee Laatiin afaan Oromoo tiif quudhuu didan.
Wanni gaariin ijibbaata Mahdiin godherraa arkame, inni/Mahdiin, damee farra-wallaalummaa ykn jaahilummaa dhabamsiiftu tan waajjira Zamachaa jala jirturratti itti gaafatamummaa afaan Oromoo muudamuu dha. Mahdiin hujii irratti ramadameen yaroo duraa tiif kitaabni, afaan Oromoo lama, kan farra-waallalummaa fii barsiisa herregaa, qubee Gi’iziin, akka maxxanfaman godhe.
San booda, bara 1975 keeysa, murannoo afaan Oromoo guddisuuf qaburraa ka’uun, gaazeexaa maqaa “Bariisaa” moggaaseef, qubee Gi’iziin afaan Oromoo tiin bareeysee maxxansuu jalqabe.
Yaroo Mahdiin karaa Bariisaa tiin afaan Oromoo guddisuuf itti marxifate tuni, yaroo, horteen nafxanyaa tan maqaa Ihaappaa tiin if jaarte, akkuma ammaa kanatti, Oromoo fii Oromummaa gurraan dhagayuu itti hin barbaanne ture. Gochi isaa Ihaappaa malees, mootummaa fii warra Me’eesoon birattiis kan ija diimtuu agarsiisu tahe. Keeysaa huu, yaroo garii, qubeen Laatiin tan Gi’iz caalaa afaan Oromoo ittiin barreeysuuf sirrooma qabaachuu agarsiisuuf waan irratti barreeyfamuuf, yaroo sanitti, hegereen Mahdii, waahellanii fii Bariisaa harka Rabbii turte jechuun ni dandayama.
Odoo haalli akkasitti jiruu, Mahdiin, dhimma qabsoo bilisummaa Oromoo tiif, hujii, firaa fii aalii dhiisee, Onkololeessa 10, bara 1977 jaallan waliin Hululi-rraa ka’uun, amna miilaa tan guyyaa saddeetii booda, biyya Jabuutii seene. Achirraa Sa’uudii dhaqe. Baroota hamma tokko Biyya Sa’uudii akka jiraateen, akki manaa itti bahe hanqatee, Hagayya 11, bara 1982 hiree qubsumaa tiin biyya Ameerikaa seene.
Amna jiruu baqaa keessaa fii eega Ameerikaa qubatees, Mahdiin guddina afaan Oromoo tiif dhimmamuu takkaa hin dhiifne. Jiruu biyya Faranjii tan oriisaan isii hara nama hin fudhachiifne keessatti, yaroo hujii-rraa haftuuf kan irratti dabarsu irbuu gaafa joollummaa afaan Oromoo tiif seene. Ragaan kanaa Kuusaa maqaa “Oromo Dictionary” moggaaseef kan jechoota afaan Inzilizii kuma soddomii ol afaan Oromoo-tti hiikee, bara 1995 maxxanse.
Kuusaan akka kitaaba Mahdii, kan fuula dhibba sagalii ol qabu, qaariyaa dhaabotaa ykn nafaqaa mootummaa tiin, namoota hedduun, kan qophaawuun irra ture malee, kan hujii nama tokkoo hin turre. Mahdiin garuu, karoora guddaa bara kudha torbaa ol irraa fuudhateef nafaqaan godhate, murannoo sab-boonummaa cimtuu qofa ture.
Kuusaan Mahdii guddiina afaan Oromoo haala ajaa’ibaatti Oromoo bira dabree firaa fii alagaaf mirkaneeyse. Qormaata afaan Oromoo tiif daandii haaraya saaqe. Warra irraa barachuu barbaadaniif, kuurii jechootaa kan qabiyyeen keeysaa dubbuuyfamee hin dhumne tahe. Sanirratti afaan Oromoo akkuma kan Ingilizii sooreeysa tahuu agarsiise.
Kuusaan humna yaroo dheertuu malees Mahdii-rraa qabeenya hedduu fudhate. Kitaabichi sadarkaa Oromoo boonsutti akka maxxanfamu godhuuf horii itti dhangalaasullee, gaafa gurguraaf dhiheeyse, akka silaa hawwetti hin simatamneef. Akki san Mahdii naasisullee, murannoo afaan Oromoo guddisuuf qaburraa if duuba hin deebifne.
Mahdiin Kuusaa isaa tiin haa beekkamuu malee, isa malees kitaabban Xalayootaa fii Walaloota Bariisaarratti barreeyfaman biratti, kanneen barnootaa torba maxxanse. Gama biraa tiin, kitaaba seenaa tii fii kanneen biraa warra odoo hiree maxxansuu hin arkatin biraa boqote hedduu barreeysee jira.
Mahdiin guddina aadaa Oromoo tii fiis warra bu’ura lafa kaayan irraa tokko. Haala kanaaf, karoora agarsiisa aadaa Oromoo tiif, dubraa fii dardara godinaalee Oromiyaa hunda keeysaa Gurraandhala 28, bara 1976, Magaalaa Finfinneetti walitti fide warra qopheeysan keeysaa Mahdiin tokko. San malees, gaafa biyya Ameerikaa magaalaa Atlaantaa keessa jiraachaa ture, sagantaa raadiyoonaa kan Sagalee Oromiyaa moggaaseef yaroo dheertuuf mataa isaa tiin qopheeysee gaggeeysaa ture.
Duuba, Mahdiin, haala olii kanaan, afaan Oromoo tiif odoo hifannaa malee carraaquu, baqaysaa hidda dhiiga onnee tiif ji’a lama dura godhamteef irraa kabsachuu dadhabee, Amajjii 22, bara 2021 firaa fii aalii males, ilmaan afurii fii haadha warraa hadiyyoomsee, magaalaa Kileevlaand (Cleveland) tan kutaa Ohaayoo (Ohio) biyya Ameerikaatti, umrii torbaatamii tokkotti, bakka kan dhalte hundi irraa hin oolletti godaane.
Mahdiin nama obboleeyyan soddoomii shan waliin dhalate. Nama arjummaa fii sab-boonummaan faayame. Kan fedhiin bilisummaa onnee keeysa danfitu. Taphataa, xiqqaa fii guddaa kabajaa fii jaalalaan simatu. Hayyuu fii barsiisaa barataan wa irraa baratee hin quufne.
Rabbiin isaaf jannata, maatii fii firaaf jabina haa kennu!
Related


text:
Wareegama kaffalaa as geenyeen Qabsoon keenya warra gufuu qabsoo oromoon hin laamsha’u ammas wareegamnee Oromiyaaf ni Falmanna.
Ibsa Qeerroo Bilisummaa oromoo irraa kenname.
Fulbaana 6/2019
Finfinnee, Oromiyaa
Akkuma beekamu Qeerroon Bilisummaa oromoo bara hundeeffama isaa irraa kaasee hanga ammaatti wareegama qabsoon gaafattu kaffalaa osoo dadhabe beela’e, dheebodhe,waanin uffadhun dhabe hin jenne ummata cunqursamaaf dhaabbatee cunqurfamtoota gidduutti argamee qabsoo hadhooftuu gaggeessaa wareegama qaalii of duuba hin deebines kaffalaa as gahe ;ammas itti jira.
Qeerroon Bilisummaa oromoo qabsoo hadhooftuu gaggeesseen humna waraanaa mootummaa Abbaa irree Agaazii fuuldura harka duwwaa dhaabbachuun kan wareegame wareegamee ,kan qaamaa hir’ate hir’atee ,kan mana hidhaatti darbatame qabsoon Irbuun wareegamtoota wareegamaniin Seenamtee finiinte akka abidda saafaa wal harkaa fuudhaa Dhalootni qubee wareegama kamuu sodaa malee dura dhaabbatee jijjiirama dhufe jedhamu dhiiga isaan dhugoomseera.
Qeerroon Bilisummaa oromoo gaafa Hundeeffama isaa irraa eegalee dargaggootni hedduun hidhamaa ,biyyarraa ariyatamaa,ajjeefamaa qabsoon oromoo akka ija godhatu warra godhan keessaa adda dureedha.
Qeerroon Bilisummaa oromoo ABO jalatti taliigamuun elaa fi elaameen wal dhagahuun kaayyoo fi Akeeka ABO galmaan gahuuf halkan guyyaa hojjechaa ture hojjechaas jira.
Mootummaan Abbaa irree akkuma guyyaa hundeeffama Qeerroo Bilisummaa oromoo irraa eegalee mormaa ture dargaggoota hedduu dhiiga dhangalaasaa jijjiirama Qeerroon fidetti humna waraanaan barcuma isaa tikfachaa jira.
Qeerroon Bilisummaa oromoo kan hundeeffame nagaa,walqixxummaanii fi democracy biyyittii keessatti akka jiraatuuf malee teessoo namoota dhuunfaa eeguuf miti.
Mootummaan aangoo irra jiru kan opdon durfamu kaleessas wayyaanee jala deemuun Qeerroo oromoo mana hidhaatti guursisaa ajjeesisaa ture gaafa jijjiirama Qeerroon qabsoo hadhooftuu godheen biyya kanaaf nagaaf tasgabbiin haa jiraatu jedhee jijjiiramicha dhiiga dhangala’u malee karaa wal dhagahuun dandahamuun fuulduratti ceesisaa laata jedhee yerootti Qeerroon sochii mootummaa godhu obsaan har’a boru ni fooyya’a jedhee eegutti opdon dhiiga Qeerroon aangootti baatee waraanaan barcuma teessoo ishee tikfachaa warra jijjiirama kana fide ammas afaan qabsiisuuf akkuma kaleessa TPLF jalatti oromoo balleessuuf bixxilamte Akeeka ishee sana galmaan gahachuutti jirti.
Ilmoon Hantuutaa haadha jalatti Gumbii uraa barti akkuma jedhan har’as Dr Abiyyii waanuma kaleessa Mallasaa jalatti bare erga aangoo of harkatti galchatee humna waraanaan of tiksaa kan barbaade ajjeesisaa ,mana hidhaatti guursisaa dhiiga Qeerroo oromoo kan baroota TPLF aangoo irra tureen yoo ilaallu Dr Abiyyiin dachaan kan caaludha dararaan waggaa tokko keessatti galmee Qeerroo Bilisummaa oromoo qaqqabe kan ibsu.
Dargaggoota hedduu Misirroo wal fuudhan dabalatee qabeenyaa ummataa gubsiisaa kaan saamsisaa hojii idilee godhatee jira.
Kanaaf nuyi Qeerroon Bilisummaa oromoo kan dhiigaan fidne nagaan eegsifachuun erga dadhabamee ammas qabsoo hadhaawaa waggoota lama dura gaggeessaa turre deebisnee abidda hin dhaabne akka qabsiifnu nu dirqamsiisaa jira.
Qeerroo Bilisummaa oromoo nagaa , democracy fi walqixxummaan inni barbaade ykn itti hundeeffame hanga bakka gahutti Qabsoon keenya kan itti fufu tahuu keenya ni beeksifna.
Dargaggoota miseensota ABO jechuun Manneen hidhaa adda addaa keessatti addatti immoo Sanqallee, xoollaytti dararamaa jiran haalduree tokko malee yoo hin lakkisne qabsoon Qeerroo Bilisummaa oromoo gaggeessuu hadhaawaa fi kan of duuba hin deebine waan taheef mootummaan aangoo of irraan qaba jettu kan Dr Abiyyiin dursamu akka hatattamaan furmaata kennu gaafanna .
Fulbaana 5/2019 halkan keessa Humni hidhate kan mootummaa dargaggoota qaroo Qeerroo Bilisummaa oromoo tahan shan qabeenyaa isaanii waliin mana itti cabsuun saamichi gaggeeffame daran kan nutti hadhaawe waan taheef akka Qeerroo Bilisummaa oromootti dargaggoota kana qabeenyaa kanneen akka bilbila harkaa ,computers fi Qarshii isaan saamtan deebisuun isaaniinis akka lakkistan cimsinee gaafanna.
Dhuma irratti qabsoon Qeerroo Bilisummaa oromoo gaggeessu hanga warreen hidhaman hiikamanii waraanni mootummaa oromiyaa lixaa fi kibbatti duulee jiru gara mooraatti hin deebinetti guca qabsoo hin dhaamne biyya kana keessatti qabsiisuuf jirtu waan taheef akka hatattamaan of ilaaltanii deebii kennitan isin gaafanna.
Bara kana akkuma bara nagaa jechuun labsaa jirtan nagaa fi nageenyi kan jiraatu yoo kan hidhame hiikame ajjeechaa fi saamicha dabalatee mana gubuun yoo dhaabbate qofa .
Maayii irratti Qeerroo Bilisummaa marii guyyaa har’aa Fulbaana 6/2019 gaggeeffateen wantootni kun yoo deebii hin arganne fi mootummaan karaa nagaa hin filanne akkasumas miseensota Adda Bilisummaa oromoo akka barbaadametti sochii isaanii hin gaggeeffanne kan hin goone tahe waamicha FXG manneen barnootaa keessatti qabsiisuun aangoo isin waraanaan of tiksitan sagalee keenyaa harka duwwaa akkuma ammaan duraa goone tooftaa qabsoo Qeerroon beekuun isin kaafna.
Qeerroon Bilisummaa oromoos bakkuma jirtanitti sochii keessan akkaataa diina qolannu irratti marii karaa caasaalee keenya duraan turanii fi akkaataa quunnamtii keenyaan wal hubachiisaa kan deemnu waan tahuuf akka quba wal qabaachaa deemnu isin beeksifna.
Injifannoon ummata Oromoof!!!!
Qeerroo Bilisummaa oromoo
Fulbaana 6/2019
Finfinnee,


text:
- This event has passed.
Seward Co-op Store Signage Focus Group (Virtual)- Oromo
May 18 @ 6:00 pm - 7:00 pm
Akkam jirtan yaa miseensa keenya!
Seward Co-op horii hawaasaati, kan kuusa mi’aa guutuu iddoo lama kibba Minneapolis keysaa qabu. Kaayoon teenya fayya qabeenya hawaasaa deeggaruudha. Mallattoo haaraya irratti hojachaa jirra akka warri kuusa mi’aa kana waa irraa bitatu, laaftumatti arkatuuf. Akeekni yaada kanaa akka mallattoon mi’aa Afaan Ingiliffaa fi yaada isaa qofa hin taaneefi. Kaayoo tana bakkaan gayuuf, koreen xiyyeeffannaa walgayii walfaanaa hawaasa keenyaa waliin godhuun yaada isaanii walitti qabuu qaban. Waldayni walgayii walfaanaa jaha tan namni haga tokko irraa qooda fudhatu qopheese. Yoo akkam xiqqaatte, Afaan walgayiin walfaanaa tun mijjeyfamtuun Afaan Amaaraa, Hmong, Oromoo, Ispaanish, Soomaalee, ifii Ingliffaa dha.
Yaaboo nu gargaari hawaasa keenya keessaa nama fadhinnaa walgayii akkanaa iirraa qooda fudhachuu barbaadu yoo beyte. Warra hawaasa nuti hojjannuuf kana calaqqisu barbaanna. Nama hunda ni dhiheysina – keysaafuu warra Afaa Amhaaraa, Hmong, Oromoo, Soomaalee, ifii/ykn Ispaanish dubbatu. Walgayiin takkittiin haga sa’aa takkaati..
Warri walgayii irraa qooda fudhate ***$50 Kaardii Seward Co-op *** qabdu argatan.
Dhaamsa kana nuuf ni dabarsita ykn nama ati beytu gara keenya erguu ni dandeysaa? Atilleen qooda irraa fudhachuu ni dandeysa. Guyyaaleen irraa qooda fudhachuu dandeysu armaan gad jira. Kan irraa qooda fudhachuu barbaaddu xuqiitii if galmeysi
• Walgayii 1 (Afaan Ingiliffaa): 4/27, 6 – 7 p.m.
• Walgayii 2 (Afaan Ispaanish): 4/28, 6 – 7 p.m.
• Walgayii 3 (Afaan Hmong): 4/29, 6 – 7 p.m.
• Walgayii 6 (Afaan Amaaraa): 5/13 , 6 – 7 p.m.
• Walgayii 5 (AfaanSoomaalee): 5/17, 6 – 7 p.m.
• Walgayii 4 (Afaan Oromoo): 5/18, 6 – 7 p.m.
Yoo ati ykn namni ati beytu irraa qooda fudhachuu barbaaddan, yooboo:
a.) if galmeysi walgayii afaan hedduu siif mijjaawuu laalii akkasumaa/ykn
b.) dhaamsa kana nama fadhinnaa qabutti dabarsi!
Hojii tana nuu wajji itti yaaduu keetiif hedduu galatoomaa!


text:
Dr. Naafyaad Geetuu Yunvarsiitii Haramayaatti barsiisaa, hoospitaala magala Harar keessa jiru, Hiyiwoot Faanatti oggummaa fayyaatiin tajaajilaa, madditti immoo waltajjii adda addaa uumee waayee fayyaa hawaasa barsiisaa jira.
“Saayinsiin Fayyaa mataasaatin Aartiidha,” an jedhu Dr. Naafyaad, “Afaan Keenyan Fayyaa keenyaaf” dhaadannaa jedhuun fayyaa laalchisee mata duree baayyee irratti odeeffannoo dhiheessa.
Fuulli Fasbuukii Dr. Naafyaad Geetuu qofti, ji’atti namoota miliyoona 2.1 biraan odeeffannoo fayyaarratti xiyyeeffate akka gahaa jiru an ibsu Dr. Naafyaad, karaa interneeti- Feesbuukii, Yuutiwubtiif Teelegraamii, - warra maxxansa dubbisuu filataniifis torbanitti gaafa atokko karaa gaazexaa Barriisaa bira gaha. Kitaaba "Fayyaa Faaya" jedhus maxxansiisera.
Keessummaa Labata, Dr. Naafyaad wajjin marii goone dhaggeeffadhaa.


text:
Dhaabbatni Gargaarsa Daa’immanii ka Tokkummaa Mootummootaa UNICEF haala waliti bu’iinsii Tigray keessatti deemaa jirun, mirgi ijooleewan kuma 10ttii lakawamanii rakkina yeroo dheeraaf turu keessaa galee jira, jechuudhaa akeekkachiise.
Dhaabbatni Gargaarsa Daa’immanii ka Tokkummaa Mootummootaa UNICEF haala waliti bu’iinsii tigrayi keessatti deemaa jirun, mirga ijooleewan kuma 10ttii lakawamanii rakkina yeroo dheeraaf turu keessaa galchaa jira jechuudhaa akeekkachiiseera.
Dubbii himaan UNICEF Jeems Ilder kan dhiheenya kana Tigiraay keessaa turani deebi’an akka jedhanitti baatiilee jaha dura yeroo walittii bu’iinsi jalqabetti waa’ee nageenya ijoollewwaniitiif yaaddoon jaarmayaan isaanii ibsaa ture amma hojiidhaan mul’ataa jira.
Gabaasaa guutuu caqasaa


text:
Fayyisaa Leellisaa: Jiruu biyya ambaa waggaa laman booda gara biyyaa deebii’uuf
Atileetin Olompika irratti medaaliyaa Meetii argate Fayyisaa Leellisaan turtii waggaa lamaa booda gaafa Dilbataa Onkololeessa bultii 21 gara biyyaatti akka deebii’uu BBC’tti hime.
(bbcafaanoromoo)—-Atileet Fayyisaa Leellisaan rakkina siyaasaa isa mudateen leenjii taasisuu irrati illeen rakkinni waan mudataa tureef qabxiinsaa gadii bu’aa turuunsaa ni yaadatama.
Haala isa mudatee turee mo’achuun figiicha isaa itti fufuuf dhoksaadhaan ji’a tokkof Keeniyaa keessatti leenjii taasisaa turuu isaa BBC’tti hime.
”Keeniyaa (yeroon deemu) namattuu hin himne,” jedha Fayyisaan. Atileetichi erga Olompika Riyoo irratti ijoo dubbii ta’ee booda, bakka deemu hundatti miidiyaaleen isa hordofanis imalli isaa Keeniyaa keessaa garuu dhoksaatiin raawwate.
Bulchiinsa Arizoonaa bakka amma jiraatutti Fayyisaan leenjiin akka itti hin toliin himaa ture. Qabxiin isaa illee hanga durii ta’uu hin dandeenye.
- “Ergan gammadee kolfuu dhabee waggaa lama ta’eera”
- Yaadannoo Fayyisaan lammiilee ‘ajjeefamaniif’ yaade
- Fayyisaa Leellisaa yoo filatan fiiguu barbaada
Biyya galee leenji’uu waan hin dandeenyeef Keeniyaa bakka atileetonni ciccimoo keessaa bahanii fi Kaabsabit jedhamutti leenji’e jechuun hima.
Garuu, ”qaamni kiyya nabaruu dadhabee” jedha. Kanaaf, nyaanni sababa tokko. ”Isaan bira marqaa daalacha nyaachaan ture. Bishaan bishaan jedha,” jechuun dubbata.
”Waan isaan nyaataniin nyaadha. Waan isaan dhuganin dhuga. Gaafan torban gahu qaamni qaamuma isaanii nafakkaate qallatee jechuudha,” jechuun dubbate.
Boodarra humna dhabnaan nyaata jijjiiruu isaa kan himu Fayyisaan, atileetonni Itoophiyaa kennaa qabu malee akka jara Keeniyaa hin dhamahan jedha.
Fayyisaan qophii Maaraatoonii Tookiyoof gochuuf xumura baatii Amajjii bara 2018 eegalee ji’a tokkoof Keeniyaa ture.
Yeroos immoo Itoophiyaa keessatti labsiin yeroo muddamaa labsamuun isaa ni yaadatama.
Maal taajjabe?
Atileet Fayyisaan Keeniyaatti waan jajjabeessaa arguu isaas hima.
”Ijoolleen keenya dandeettii cimaa qabu. Garuu, shaakalatu isaan hanqata,” jechuun cimina atileetota Keeniyaa hima.
Akka Fayyisaan jedhutti atileetonni Keeniyaa yoo xiqqaate guyyaa tokko keessatti 42km ni fiigu. Ganama 25km yoo fiigan galgala immoo 15km ni hojjetu jedha.
Atileetonni Itoophiyaa garuu, hunduu akkas miti jechuun hima. Atileetota ganama fiigani galgala rafan akka jiran dubbata.
Kuufama fageenya kiloomeetira dheeraa (mile age) atileetonni Keeniyaa ittin beekaman Itoophiyaatti akka hin agarre dubbata.
Kanaafuu, yeroo fiigichaa ”atileetonni Keeniyaa caalaatti oksijinii qabachuu waan danda’anif atileetota Itoophiyaa dursu,” jechuun taajjabbii isaa BBC’tti himeera.
Turtii waggaa lamaa booda Fayyisaa Leellisaan gaafa Dilbataa Onkololeessa bultii 21 gara biyyaatti akka qajeelu BBC’tti himeera.


text:
G/W/Liixaa Anaa Jaarsooti OPDOn maqaa haroomsaan walga’ii guyyaa murta’eef ta’aa turteen Kabinoota kaleessaa uummatichaa dararaa turan gara angootti deebisaa jieaachuun beekame. Maqaa haaromsaan dhaadachaa kanneen seeraan gaafatamuu qaban gara aangootti deebisuun uummaata irraatti dararaa ture akja itti fufu aangessuun bara garbummaa ida’aa jiraachuu uummanii magaalaati koomacha jiru.
Haalumaa kanan kabinoota kaleessaa uummaata miidhaa turanii yeroof angoo irraa buusun ammaas gara angootti deebi’an keessaa;
1. Geetachoo Dhibbisaa
2. Gammachuu Qixaaxxa fi
3. Sorii kan jedhamaa akkasumas 4. Abbaan Alangaa Anaa Jaarsoo kan bara 2008 Bartoota Mana hiidhaati reebisa ba’ee Daagiim Tashomaa namni jedhamuu immoo hangaa ammaati angoo irraa tursuun uummaata akka miidhuu jajjabeessamaa jira.
Uummani Anaa Jaarsoo yakkamtootni kunneen hatatamaan angoo irraa hin kafaaman taanan tarkanfii maata isaanii fudhachuuf akka jiran himaa jiru. Kana malees kaabinonnii kaleessaa uummaata hiidhaafi hiraarsa turan maqaan angoo irraa haa bu’aan malee meesha uummaata duran hiidhaacha turan ammayyuu waan irraa hin hiikamneef meeshaa uummtaan ummata doorsisaa jiru waan ta’eef meeshasn jen atattamaan irraa hiikamee akkaa Fuuleen anichaaf kennamuu jabeessanii dhaamaniiru.


text:
Guyyoo Waariyoo fi gaazexeessotii OMN eegii hidhamanii ji’a lamatti yaahuutti jiran. Jari kun eegii Hacaaluu Hundeessaa ijjeefamee waajjia OMN Finfinnee jirullee cufan keessa hidhame.
Obboo Dejenee Xaafaa barreessaa KFO warra hardha akka waasiin gadi dhiisan hajajan keessaa tokko. Eegii hidhamee yaayyuu ture mana hidhaatti dhibamee COVID-19 irratti argame jedhameellee eegee ammoo dhiba sunillee irraa dhaban. Isallee qabdii birii kuma 10,000n gadi dhiisuuf hajajan.
Mishaa Adem Cirrii ogeessa komputeraati lammii Amerikaati. OMN waliin hojjachuuf ganna lamaan duratti Itoophiyaatti galee Finfinnee qabame.
Isallee waasiin baasuuf waadaa galaniif. Nama jara waliin jiru Koorsaa Dachaasaa akkuma jaraa waasiin baasuuf manii murtii hajaje.
Jara kana haga guddaan waan ummataa walti buusaa hojjachuun shakkanii himatan.
Abbaan alagnaa addaa akka guyyaa 15 kennaniifii ammallee jara akka qoratan gaafate. Qorataan poolisii ammoo guyyaan qorannoo dhumachu isaa mirkanse.
dhumate mirkanse.i Abukaatoon isaanii Kadir Bulloo ammoo tana hin falmeef. Jari akka bahan hajajii bahe kun yoom akka bahan mirkanaa miti.
Gaazexeessaa OMN Mellesee Dirribsaa jalqaba Hagayya keessa wabiin gadi dhiisuuf hajajanillee poolisiin waan dhibiin shakkee himatee ammallee hin baane.


text:
57 pág.
Pré-visualização | Página 1 de 15
11ºº CCOOEELL CCoollóóqquuiioo ddee EEssttuuddooss LLiitteerráárriiooss 7 e 8 de abril de 2016 CCaaddeerrnnoo ddee RReessuummooss AANNOO 11.. VVOOLLUUMMEE 11.. IISSSSNN 22444488--00990088 PPoorrttoo VVeellhhoo –– 22001166 UUnniivveerrssiiddaaddee FFeeddeerraall ddee RRoonnddôônniiaa –– CCaammppuuss ddee PPoorrttoo VVeellhhoo –– RROO.. BBRR 336644,, KKmm 99,,55 -- PPoorrttoo VVeellhhoo -- RROO –– BBrraassiill --CCEEPP:: 7788990000--000000 2005 Universidade Federal de Rondônia Núcleo de Ciências Humanas – Departamento de Línguas Vernáculas Grupo de Pesquisa LILIPO - Literaturas de Língua Portuguesa Campus de Porto Velho 2015 CADERNO DE RESUMOS do 1º COEL - Colóquio de Estudos Literários - 2016 - ISSN: 2448-0908 ano 1, v.1. ~ 2 ~ UNIVERSIDADE FEDERAL DE RONDÔNIA Reitora – Prof.ª Dr.ª Maria Berenice Alho da Costa Tourinho PRÓ-REITORIA DE PÓS-GRADUAÇÃO E PESQUISA Pró-Reitor - Prof. Dr. Ari Miguel Teixeira Ott PRÓ-REITORIA DE CULTURA, EXTENSÃO E ASSUNTOS ESTUDANTIS Pró-Reitor - Prof. Me. Rubens Vaz Cavalcante NÚCLEO DE CIÊNCIAS HUMANAS Diretor - Prof. Dr. Júlio César Barreto Rocha DEPARTAMENTO DE LÍNGUAS VERNÁCULAS Chefe do Departamento – Prof. Dr. José Eduardo Martins GRUPO DE PESQUISA LILIPO - LITERATURAS DE LÍNGUA PORTUGUESA LLííddeerr – PPrrooff.. DDrr.. PPeeddrroo MMaannooeell MMoonntteeiirroo VViiccee--llííddeerr –– PPrrooffaa.. DDrraa.. RRaaqquueell AAppaarreecciiddaa DDaall CCoorrttiivvoo UUnniivveerrssiiddaaddee FFeeddeerraall ddee RRoonnddôônniiaa –– CCaammppuuss ddee PPoorrttoo VVeellhhoo –– RROO.. BBRR 336644,, KKmm 99,,55 -- PPoorrttoo VVeellhhoo -- RROO –– BBrraassiill --CCEEPP:: 7788990000--000000 CADERNO DE RESUMOS do 1º COEL - Colóquio de Estudos Literários - 2016 - ISSN: 2448-0908 ano 1, v.1. ~ 3 ~ 11ºº CCOOEELL -- CCoollóóqquuiioo ddee EEssttuuddooss LLiitteerráárriiooss CCoommiissssããoo OOrrggaanniizzaaddoorraa:: PPrrooff.. DDrr.. PPeeddrroo MMaannooeell MMoonntteeiirroo -- LLIILLIIPPOO -- MMEELL –– UUNNIIRR -- CCoooorrddeennaaddoorr GGeerraall PPrrooff.. DDrr.. FFeerrnnaannddoo SSiimmppllíícciioo ddooss SSaannttooss -- LLIILLIIPPOO –– UUNNIIRR PPrrooffaa.. DDrraa.. RRaaqquueell AAppaarreecciiddaa DDaall CCoorrttiivvoo -- LLIILLIIPPOO –– UUFFAAMM –– FFAAPPEEAAMM -- UUSSPP PPrrooff.. DDrr.. VViittoorr CCeeii SSaannttooss-- LLIILLIIPPOO –– UUNNIIRR MMeessttrraannddaa CCaarroolliinnaa ddee AAllmmeeiiddaa LLiimmaa -- LLIILLIIPPOO -- MMEELL -- UUNNIIRR MMeessttrraannddaa EElliiaannaa AAzzeevveeddoo SSaarrmmeennttoo -- LLIILLIIPPOO -- MMEELL -- UUNNIIRR MMeessttrraannddaa LLiissiiaannee OOlliivveeiirraa ee LLiimmaa LLuuiizz -- LLIILLIIPPOO -- MMEELL -- UUNNIIRR MMeessttrraannddaa UUiillzzaa CClleemmaannccii AAllvveess ddooss SSaannttooss -- LLIILLIIPPOO -- MMEELL -- UUNNIIRR MMeessttrraannddoo UUrryyeellttoonn ddee SSoouuzzaa FFeerrrreeiirraa -- LLIILLIIPPOO -- MMEELL –– UUNNIIRR BBiibblliiootteeccáárriiaa EEssppeecciiaalliissttaa EEddnneellzzaa SSaarrmmeennttoo GGaarrcciiaa GGuusshhiikkeenn -- UUFFAAMM -- LLIILLIIPPOO GGrraadduuaannddaa AAddrriieellee SSaannttiiaaggoo MMoorreeiirraa -- LLIILLIIPPOO –– UUNNIIRR GGrraadduuaannddaa CCaarroolliinnaa MMoosseerr ddee MMeennddoonnççaa-- LLIILLIIPPOO –– UUNNIIRR GGrraadduuaannddaa EEmmaannuueellllyy MMaarriiaannaa TTrriinnddaaddee GGuuiimmaarrããeess -- LLIILLIIPPOO -- UUNNIIRR GGrraadduuaannddaa JJuullccyy EEmmaannuueellllaa ddaa SSiillvvaa -- LLIILLIIPPOO -- UUNNIIRR GGrraadduuaannddaa KKeeiillyy MMaarrttiinnss FFrraanncciissccoo -- LLIILLIIPPOO -- UUNNIIRR GGrraadduuaannddaa LLaaííssssaa PPeerreeiirraa ddee AAllmmeeiiddaa -- LLIILLIIPPOO -- UUNNIIRR GGrraadduuaannddaa SSaannddrraa SStteepphhaannoovviicchhii BBrreessoolliinn -- LLIILLIIPPOO –– UUNNIIRR CADERNO DE RESUMOS do 1º COEL - Colóquio de Estudos Literários - 2016 - ISSN: 2448-0908 ano 1, v.1. ~ 4 ~ SUMÁRIO APRESENTAÇÃO. 5 PROGRAMAÇÃO DO 1° COEL 6 ÍNDICE DE AUTORES. 10 RESUMO DAS COMUNICAÇÕES. 13 RESUMO DAS PALESTRAS . 51 EMENTA DOS MINICURSOS. 54 CADERNO DE RESUMOS do 1º COEL - Colóquio de Estudos Literários - 2016 - ISSN: 2448-0908 ano 1, v.1. ~ 5 ~ APRESENTAÇÃO OO 11ºº CCoollóóqquuiioo ddee EEssttuuddooss LLiitteerráárriiooss rreepprreesseennttaa aa iimmppllaannttaaççããoo ddaa sseegguunnddaa sséérriiee ddee eevveennttooss ddee ccuurrttaa dduurraaççããoo,, ccrriiaaddoo,, pprroommoovviiddoo ee ccoooorrddeennaaddoo ddeennttrroo ddaass aattiivviiddaaddeess ddoo GGrruuppoo ddee PPeessqquuiissaa LLiitteerraattuurraass ddee LLíínngguuaa PPoorrttuugguueessaa,, ddaa FFuunnddaaççããoo UUnniivveerrssiiddaaddee FFeeddeerraall ddee RRoonnddôônniiaa.. OO CCOOEELL ((aassssiimm ccoommoo ooss CCCCLLLLPP –– CCoollóóqquuiiooss ddee CCuullttuurraass ee LLiitteerraattuurraass ddee LLíínngguuaa PPoorrttuugguueessaa)) éé uummaa aattiivviiddaaddee aannuuaall,, ccoomm aass ssuuaass rreeeeddiiççõõeess sseemmpprree nnaa pprriimmeeiirraa sseemmaannaa ddee aabbrriill ddee ccaaddaa aannoo ee aabbeerrttoo aa ttooddaa ccoommuunniiddaaddee.. OO CCOOEELL tteemm ccoommoo iinnttuuiittoo pprroommoovveerr oo iinntteerrccââmmbbiioo ddee ccoonnhheecciimmeennttoo ee ddee rreessuullttaaddooss ddee ppeessqquuiissaass nnaa áárreeaa ddaa ccrrííttiiccaa lliitteerráárriiaa,, vviissaannddoo,, ssoobbrreettuuddoo,, pprroommoovveerr ee ddiivvuullggaarr oo eessttuuddoo ccrrííttiiccoo,, ccoommppaarraattiivvoo,, iinntteerrddiisscciipplliinnaarr ddooss aassppeeccttooss ccuullttuurraaiiss ddee sséérriieess lliitteerráárriiaass ddiissttiinnttaass,, vviissaannddoo pprroommoovveerr oo ccoonnttaattoo eennttrree pprrooffeessssoorreess ee ppeessqquuiissaaddoorreess ddaa//nnaa rreeggiiããoo NNoorrttee,, ppaarraa qquuee ppoossssaamm ccoonnttrriibbuuiirr ppaarraa oo pprrooggrreessssoo ddooss eessttuuddooss rreeaalliizzaaddooss nnoo ââmmbbiittoo ddaa GGrraadduuaaççããoo ((PPIIBBIIDD,, PPIIBBIICC)),, ddaa ppóóss--ggrraadduuaaççããoo ssttrriiccttoo sseennssuu ((nníívveell ddee mmeessttrraaddoo)) ee ddooss ggrruuppooss ddee ppeessqquuiissaa ddaa RReeggiiããoo qquuee ddeesseennvvoollvveemm iinnvveessttiiggaaççããoo nnaa áárreeaa ddee CCuullttuurraa,, AArrtteess,, HHiissttóórriiaa,, EEssttuuddooss LLiitteerráárriiooss,, EEssttuuddooss CCoommppaarraaddooss,, TTeeoorriiaa ddaa LLiitteerraattuurraa ee EEssttuuddooss PPóóss--ccoolloonniiaaiiss.. AA eessttrruuttuurraa ddoo CCOOEELL éé ccoommppoossttaa ddee ppaalleessttrraass,, mmeessaass rreeddoonnddaass,, ooffiicciinnaass ee mmiinniiccuurrssooss,, ppooddeennddoo vvaarriiaarr aa ccaaddaa aannoo,, oouuttrraa ppeeccuulliiaarriiddaaddee ddeessssaa pprrooppoossttaa ddee aattiivviiddaaddee éé aa ggrraattuuiiddaaddee ddoo eevveennttoo eemm ttooddooss ooss sseeuuss nníívveeiiss,, ppeelloo ffaattoo ddee sseerr uumm eevveennttoo iinnssttiittuucciioonnaall,, aa ggrraattuuiiddaaddee iimmpplliiccaa nnuummaa aattiittuuddee mmaaiiss


text:
IBSA EJJENNOO QEERROO BILISUMMAA OROMOO BAHA OROMIYAA
Addunyaa tanarra namoota baayyeetu jiraata. Isaan kana hunda garuu uumaan kan uume akkasaan bilisaan jiraatanifi. Oromoonis akkuma uummata addunyaa kan biraa bilisaan akka jiraatuuf uumamullee waggoota dhibbaafi shantamaa(150) oliif dhiibbaa sirni nafxanyaa biyyoota alaa gargaarsifachuun irratti godhaa turaniif hacuucamaa turuun isaa ni yaadatama. Ta’uus garuu sabni kun guyyaa tokko dhiibbaa kana tole je’ee fudhatee hin beeku kanaaf ragaan hedduutu jira. Fkn gaafa minilik ummata kana bituuf itti dhufu calanqoofi aanooletti falmachaa akka ture diinnis firris ragaa ni baha. Sirnoota darban kan biraa keessalle akkasuma falmachaa ture.garuu sababa gantoota saba kana keesaa bahaniitin qabsoon saba kana hanga darbee nu gahutti galma barbaadame osoo hin gahin hafe. Dhiyeenyuma kana erga QBO hundeeffamelle qabsoon sabni kun QBO waliin tahuun godhan yeroo galma gahinsa jala gahutti gantootaafi warra natu isiniif beeka jedhaniin waraabeessa lammaffaatti dabarfamee laatame. waraabessi lammaffaan kun ammoo kan ilaalchaa fi kaayyoo minilik ganamaa kan nafxanyoonni ummata keenya lafarraa dhabmsiisuuf baafatan qabachuun ummata keenyarratti gochaalee gara jabummaa kanneen akka jilmaan fixuu, qaama hirrisaa, haadhafi abbaa ilmaanirraa ajjeesanii ilmaan hiyyoomsaa, mana fi ilma oromoo ajjeesanii waraabessa nyaachisaa kan jirufi gochaalee gara jabinaa hangana hin jedhamne raawwachaa yeroo jiru kanatti QBO ija ittin miidhaa saba kanaa ilaalu waan hin qabneef gara warraaqsaatti deebi’e gabroomfataa afaan qaratee saba keenyarratti bobba’e saba duguugaa jiru kana ofirra fonqolchee biyya oromiyaa walabaa ijaruuf
WARRAAQSA GALAANA UMMATAA (dhaadannoo Oromoon galaanaa irra dhangalaana) jedhuun bifa haarayaan gara imala qabsoo bilisummaa Oromootti deebi’un imalasaa kan itti jiru yeroo tahu warraaqsi amma kun kan inni irratti xiyyafatu.
- Waajiraalee fi qabeenya mootummaa kanaa bifa miidhaa ummatarra hin geeysifneen daareysuun ykn ballessuun galii qabsoo bilisummaa Oromoof oolchu!
- Miseensoota diinaa fi basaastoota isaaniin bobbafamanirratti tarkaanfii laalessaa fudhachuu.
- Karaalee sochiin diinaa irratti heddumaatu cufuu, qabeenya mootummaa kanneen akka ibsaa fi teelee barbadessuu.
- Meeshaalee diinaa dhunfachuun qabsoo bilisummaa Oromoof oolchu yoo hin danda’amne ammoo gubuu fi diinootarratti tarkaanfii hammeenyaa fudhachuu faa dha.
Oromoon saba guddaadha.sabni guddaan kun dhiibbaan diinaa itti baayyatullee bilisummaa isaaf galma hanqisuu hin danda’u “saba kana galmasaa hanqisuu yaaduun aduu harka tokkoon dhaamsuu yaaludha” ykn “galaana gogsuu yaaludha”.sabni galaanni kun diinoota fi gufuu qabsoo keenya karaarraa ciree galmasaa gahuun dhiyeenyatti akka irraa dhangalaanu mirkana.
Gatii barbaachisu kaffallee dhiiga keenyaan Oromiyaa bilisa baafna.
QBO Baha Oromiyaa irraa.
Injifannoon ummata Oromoof gadaan gadaa bilisummaa Oromooti.!!!!
Baha Oromiyaa waxabajjii 06/2020


text:
Tawbah-Kutaa 10.1
Erga Tawbatanii Booda Badii irraa of qusachuuf-kutaa 1ffaa
Rabbii balbala tawbaa gabroottan Isaa hundaaf bane galanni haa galu. Osoo balballi tawbaa banaa ta’uu baate silaa eenyullee hin milkaa’u, nama Rabbiin eege malee. “Yaa gabroottan koo! Kan badii hojjachuun nafsee teessan miitan! Rahmata Rabbii irraa abdii hin muratinaa” jechuun balbala tawbaatiin seenun mi’aa gammachuu fi tasgabbii akka dhandhaman waama.
“Rabbiin gara mana nageenyaatti waama. Nama fedhes gara karaa qajeelatti qajeelcha.” Suuratu Yuunus 10:25
Sila eenyutu tawbachuun Daaru salaam (Mana nageenyaa) seenu didaa? Eeti, eenyulle mana nageenyaa seenu hin jibbu. Garuu fedhiin qullaa fi sheyxaanni namatti taphachuun badii keessatti akka taran nama taasisu. Namni tokko tawbachuun mana nageenyaa tan taate Jannata gahuuf ni dharra’a. Akkuma “nan tawbadha” jedhuun badiin isaa duubatti isa harkisti. Boolloo badii fi cubbuu keessaa bahuu barbaada, garuu yoosu duubatti deebi’a. Sila maali ree furmaanni kanaa? Badii irraa buqqa’anii karaa qajeelaa irratti gadi dhaabbachuuf furmaata armaan gadii kaa’un ni danda’ama:
1-Arrabaa fi qalbii ofii zikriin ko’oomsu- Namni badii kan hojjatu yommuu Rabbii isaa dagatuudha. Yommuu inni Rabbiin dagatu, sheyxaanni isa haguugun badii keessatti isa dhamaasa. Qur’aana keessatti:
“Nama zikrii (Qur’aana fi ibaadaa) Rahmaan (Rabbii) irraa garagalee, sheyxaana isaaf ramadna; inni isaaf hiriyyaa dhiyoodha. Isaanis (sheyxaanonni) karaa [Rabbii] irraa isaan dhoorgu; Isaan immoo karaa qajeela irra waan jiran of se’u (yaadu).” Suuratu Az-Zukruuf 43:36-37
Yeroo hundaa Rabbii Olta’aa yaadachuu fi faarsun, sheyxaana abaarramaa namarraa fageessa. Namni sheyxaana badiitti nama kakaasu irraa yoo fagaate, badii fi cubbuu irraa ni fagaata. Badii fi cubbuu irraa yoo fagaate, ni milkaa’a. Kanaafi, Rabbiin subhaanahu wa ta’aalaa akkana jechuun zikriitti nu waama:
“Akka milkooftaniif jecha baay’innaan Rabbiin yaadadhaa (zikrii baay’isaa).” (Suuratu Al-Anfaal 8:45, Al-Jum’aa 62:10)
Namni zikrii baay’isee badii jalaa bahuuf yeroo hundaa qalbii fi arraba isaa zikriin leenjisuuf tattaafachu danda’a. Yommuu karaa irra deemu, konkolaataa keessa taa’u fi bakka hojiitti arraba isaatiin osoo sagalee ol hin kaasin, “Subhaanallah (Rabbiin qulqullaa’e), Alhamdulillah (Faaruun hundi kan Rabbiiti), Allaahu-akbar (Rabbiin hundarra Guddaadha)” deddeebisee jechuu danda’a. Kanaan alas zikriiwwan biroo gochuu danda’a.
2-Bakka badii itti hojjataa turan irraa fagaachu– namni tokko erga tawbatee bakka badii itti hojjataa ture irraa dheessuun karaa qajeelaa irratti akka gadi dhaabbatu garmalee isa gargaara.
Abu Sa’iid Al-Khudriyyi akka gabaasetti Ergamaan Rabbii (SAW) akkana jedhan:
“Namoota isin dura darban keessaa namticha lubbuu sagaltamii sagal (99) ajjeese tokkotu ture. Ergasi namoota dachii irra jiraatan keessaa nama hundarra beekaa ta’e gaafate. Innis gara molokseetti qajeelfame. Namtichi kunis gara moloksee kanaa dhufuun lubbuu 99 akka ajjeese itti hime. “Tawbaan nama kanaa ni qeebalamaa?” jechuun gaafate. Molokseenis “lakki hin qeebalamu” jedhe. Ergasii namtichi kuni moloksee kanas ajjeessun dhibba (100) guute. San booda namoota dachii irra jiraatan keessaa nama hundarra beekaa ta’e gaafate. Innis gara nama beekaa tokkotti qajeelfame. Namtichis “Ani nama dhibba ajjeesee jira, anaaf tawbaan ni jiraa?” jechuun nama beekaa kana gaafate. Beekaan kunis, “Eeti, sii fi tawbaa jidduu eenyutu seenaa? Gara biyya akkana akkanaa deemi. Biyya san keessa namoota Rabbiin gabbarantu jira. Kanaafu, isaan waliin Rabbiin gabbari. Gara biyya keeti hin deebi’in, sababni isaa ishiin lafa badduudha.” Namtichi kuni deeme deemee walakkaa karaa irra yommuu gahuu duuti itti dhufte. Malaaykoonni rahmataa fi Malaaykoonni azaabaa (adabbii) isarratti wal falman. Malaaykonni rahmataa ni jedhan, “Kan tawbatu ta’ee fi gara Rabbii qalbii isaatiin garagaluun dhufe.” Malaaykonni azaabas ni jedhan, “Inni gonkumaa hojii gaarii tokko hin hojjanne.” Ergasii, isaan jidduutti murteessuuf Malaaykaan biraa suuraa namaatiin isaanitti dhufe. Akkana jedhe, “Biyyoota lamaan kanniin keessaa biyya kamitti dhiyoo akka ta’e safaraa.” Isaaniis ni safaran. Gara biyya inni deemu barbaadutti dhiyoo akka ta’e ni argan. Kanaafu, malaaykonni rahmataa isa ni fudhatan.” Sahiih Muslim 2766
Hadiisa kanarraa wanta baay’ee baranna. 1ffaa-Dhimma amantii keessatti wanta nama rakkise ykn wallaalan, nama beekaa (aalima) gaafachu. Namni wallaalan ofiis balleesse nama biraas balleessa. 2ffaa-Badiin hanga fedhe yoo baay’ate, tawbachuuf carraaqu fi abdi kutuu dhiisu. Namni kuni “Badiin kiyya baay’eedha” jechuun tawbachuu hin dhiisne. Kana irra, tawbachuuf ni carraaqe. 3ffaa- Bakka badiin itti baay’atuu fi itti hojjataa turan irraa fagaachu. Namtichi kuni bakka badiin itti hojjatamu irraa dheessun gara iddoo namoonni Rabbiin itti gabbaran deemuf ni ka’e. Akkana gochuun isaa baditti akka hin deebinee isa taasisa. Kanaafu, namni dhugaan tawbachuu barbaadu, bakka badii irraa dheessu qaba. Fakkeenyaf, qumaari irraa yoo tawbate, bakka qumaari irraa fagaachu qaba.
3-Wantoota badiitti nama harkisan ofirraa fageessu– wantoonni badiitti nama harkisan meeshaalee harkaa qaban yoo ta’e, meeshaalee san ofirraa fageessun ykn irraa fagaachun tawbaa dhugaa tawbachuun ni danda’ama. Gurbaa tokkotu fiilmi garmalee ilaalaa ture. Fiilmin badaa akka ta’ee fi jireenya isaa balleessaa akka jiru yommuu hubatu, ni tawbate. Tawbaa isaa irratti gadi dhaabbachuuf tarkaanfin inni fudhate, TV irraa fagaachudha. Akkasumas, websaayiti fiilmi fokkuu agarsiisan irraa ni fagaate. Wanti kanarratti isa jabeesse guddaan aayah tana:
“Ija isaanii akka gadi qabatanii fi qaama saalaa isaanii akka eegan mu’mintootatti (warroota amananitti) himi. Santu isaaniif irra qulqulluudha. Dhugumatti Rabbiin keessa beekaa waan isaan dalaganiitti.” Suuratu An-Nuur 24:30
Dubartiin inni Tv fi fiilmi keessatti ilaalu haraamaa ta’uu namni yoo beeke, ija irraa gadi qabata. Dubartii qullaatti ija rakkisuun badii guddaa raawwataa akka jiruu fi akkuma suuraa ishii ilaalun qalbiin isaa gurraachataa fi Rabbiin irraa fagaacha akka jirtu yoo hubate, wantoota fokkuu ilaalu irraa ni dheessa.
4-Xumura badii itti yaadu fi sheyxaana Rabbitti maganfachuu– Namni aaqilli nama dhuma wanta tokkoo madaalun gara hojiitti seenudha. Xumurri hojii isaa badaa ta’uu yoo hubate, hojii san irraa of qaba. Sababni isaas, adabbii hojii badaa baadhachuu hin barbaadu. Yeroo dheeraaf adabbii irratti obsuu caalaa yeroo gabaabaaf badii irraa obsuu wayya. Fakkeenyaaf, nama hiyyeessaan “waggaa lama booda qabeenyaa gahaa ni argattaa obsi” osoo jedhaniini. Ergasii obsuu didee yoo hatee fi murtiin waggaa kudhanii yoo irratti darbe, waggaa lamaaf hiyyummaa irratti obsuu wayya moo waggaa kudhaniif mana hidhaa keessatti obsuu wayyaa?
Haaluma kanaan, namni addunyaa tana keessatti wanta Rabbiin olta’aan dhoowwe irraa obsuu dadhabee yoo itti tare, Guyyaa Murtii adabbii cimaatu isa eeggata. Guyyaa Qiyaamaa duraayyu, addunya tana keessatti salphinnaa fi adabbii adda addaatiif ni saaxilama. Kanaafi, Rabbiin subhaanahu wa ta’aala gabroota Isaa adabbii cimaa irraa yommuu akeekachisuu akkana jedha:
Jedhi, “Yoo wanta qoma keessan keessa jiru dhoksitan yookiin ifa baastan, Rabbiin wanta san ni beeka. Wanta samiwwan keessa jiru fi wanta dachii keessa jirus ni beeka. Rabbiin wanta hundaa irratti danda’aadha. Guyyaa Lubbuun hundi toltuu irraa waan hojjattee fi hamtuu irraa waan hojjatte [ishii fuunduratti] dhiyaataa ta’ee argitu [yaadadhu]. Odoo jidduu isheeti fi jidduu isaa (hamtuu hojjattee) fageenyi dheeraan jiraatee jaallatti. Rabbiin nafsii Isaa isin sodaachiisa. Rabbiinis gabroottaniif akkaan mararfataadha. ” (Suuratu Aali-Imraan 3:29-30)
“Rabbiin subhaanahu wa ta’aalaa iccitiwwan, wanta namni sammuu keessatti yaadu fi wanta ifa bahe hunda akka beeku, gabroota Isaatti beeksiisa. Sababni isaas, dhokataan tokkollee Isarraa hin dhokatu. Beekumsi Isaa yeroo, bakkaa fi haalota kam keessattu isaan kan marseedha. Samii fi dachii keessatti wanti hanga atamii gahu gonkumaa Isarraa hin dhokatu. “Rabbiin wanta hundaa irratti danda’aadha.” Kana jechuun dandeettin Isaa wantoota hundaa kan haguugedha. Gabroottan Isaa wanta Inni dhoowwe fi jibbuu hojjachuu irraa Isa sodaachu akka qaban Aayaan tuni isaan dammaqsiti. Sababni isaas, Rabbiin wanta isaan hojjatan guutuu ni beeka, yoosu isaan adabuu danda’a. Isaan keessaa osoo hin adabin nama dhiise, yeroo muraasaf ni tursiisa. Ergasiii adabbii cimaan isa qaba. Kanaafi, kana booda akkana jedhe, “Guyyaa Lubbuun hundi toltuu irraa waan hojjattee fi hamtuu irraa waan hojjatte [ishii fuunduratti] dhiyaataa ta’ee argitu [yaadadhu]. Odoo jidduu isheeti fi jidduu isaa (hamtuu hojjattee) fageenyi dheeraan jiraatee jaallatti.” Kana jechuun Guyyaa Qiyaamaa nama hundaafu hojiin isaa gaarii fi badaan ni dhiyaataaf. Akkuma Rabbiin Olta’aan jedhe, “Namni Guyyaa san wanti inni hojjatee fi dhiise itti himama.” (Suuratu Al-Qiyaamah 75:13)
Namni hojii isaa irraa wanta gaarii arge, suni isa gammachiisa. Namni hojii badaa fi fokkuu hojjataa ture yommuu argu immoo garmalee gadda, ni dallana. Osoo hojii fokkuu hojjate san irraa qulqullaa’e ni hawwa. Isaa fi hojii fokkuu san jidduu fageenyi dheeraan osoo jiraate ni jaallata. Akkuma sheyxaana addunyaa irratti waliin hiriyyoomen, “Yaa gaabbi koo!Osoo anaa fi si jidduu fageenyi bahaa fi dhiyaa jiraate maal qaba! Hiriyyaa akkam fokkate!” jedhu san, hojii fokkuu isaatiinis, “osoo anaa fi si jidduu fageenyi fagoon jiraate” jedhee hawwa. (Garuu gaabbi malee bu’aa homaatu isaaf hin buusu.) Itti aanse, Rabbiin isaan sodaachisuu fi akeekachiisuuf ni jedha: “Rabbiin nafsii Isaa isin sodaachiisa.” Kana jechuun adabbii Isaatirraa isin sodaachisa yookiin akeekachiisa. Gabroonni Isaa rahmata Isaa irraa akka abdii hin kunnee fi garaa hin muranneef isaan abdachiisuun ni jedha: “Rabbiinis gabroottaniif akkaan mararfataadha.” Hasan al-Basriin akki jedhe, “Isaaniif mararfachuu irraa kan ka’e, adabbii Isaatirraa isaan akeekachiise.” Hayyuun biraas ni jedhe, “uumamtoota Isaatiif rahmata godhaadha, daandii qajeelaa fi amantii sirrii irratti akka gadi dhaabbatanii fi Ergamaa Isaa kabajamaa akka hordofan Isaaniif jaallata[1].
Kanaafu, namni Guyyaa Qiyaamaa wantoonni lama osoo isarraa garmalee fagaatanii jaallata. 1ffaa-sheyxaana baditti nama kakaasu. 2ffaa-hojii fokkuu hojjata ture. Kanniin lamaan jalaa bahuuf furmaanni kanaa, sheyxaana Rabbitti maganfachuu fi xumura hojii badaa itti yaadudha.
Rabbiin olta’aan ni jedha:
“Yoo garagalchaan (hasaasni badaan) sheyxaana irraa sitti dhufe, Rabbitti maganfadhu. Dhugumatti Inni Dhagahaa, Argaadha.” Suuratu Al-A’araaf 7:200
Kana jechuun yommuu sheyxaanni wanta badaa sitti wasawasuu (hasaasu), hojii gaarii irraa duubatti si harkisuu ykn hojii badaatti si kakaasu, gara Rabbii dheessuun akka si eegu kadhadhu. Inni wanta jettu dhagahaadha. Niyyaa fi dadhabinna kee, hangam gara Isaatti akka dheessutu ni beeka. Yoo dhugaan gara Rabbii dheessun sheyxaana irraa akka si eegu kadhatte, Inni qormaata fi waswasaa isaatirraa si eega[2]. Kanaafu, namni yommuu sheyxaanni amanti isaa ilaalchise wanta badaa isatti wasawasu, hojii badatti isa kakaasu ykn hojii gaarii irraa duubatti isa harkisu, gara Rabbii dheessun eeggumsa kadhachuu qaba. Kana gochuuf suuratu An-Naas (114) irra deddeebi’e dubbisuu. Yookiin a’uuzu billaahi mina sheyxaani rajiim (sheyxaana abaarrame irraa Rabbiin tiikfama) jechuu. Yookiin (Rabbi a’uuzu bika min hamazaati shayaaxiin wa a’uuzu bika rabbi a’yahduruun) “ jechuu. Hiikni kanaa:
Gooftaa kiyya, ani hasaasa sheyxaanotaa irraa Sittiin mangafadha.Gooftaa kiyyaa isaan natti dhufuu irraa sitti mangafadha. ” (ilaali Suuratu Mu’iminuun:97-98)
Sitti maganfadha=Siin tiikfama
Guduunfaa
⌫Namni erga tawbatee badiitti akka hin deebinee tooftaalee adda addaa fayyadamu danda’a. Isaan keessaa:
➦Qalbii fi arraba zikriin jiisu-zikrii baay’isuu
➦Bakka badii itti hojjataa turan irraa dheessu
➦Wantoota badiitti nama harkisan ofirraa fageessu ykn irraa fagaachu
➦Xumura badii itti yaadu fi sheyxaana Rabbitti maganfachuu
⌫Namni aaqilli nama xumura wanta tokko itti yaadun gara hojiitti seenudha. Osoo itti hin yaadin dogongoraan yoo itti seene dafee duubatti deebi’uun of sirreessa.


text:
Hundee Iimaana 4ffaa:Ergamtootatti Amanuu-1
Dhalli namaa jireenya keessatti tooftaa fi haala jireenya walirraa baratuun tokko tokko hordofa. Kanaafu, namoonni tooftaa jireenya isaan hordofan irratti hundaa’e bakka lamatti qoodun ni danda’ama. Tokkoffaa hoggantoota, lammaffaa hordoftoota. Namni takkaa hordofaa ta’a, takkaa hogganaa ta’a, takka immoo lamaanu ta’u danda’a. Hogganaan tokko hogganaa biraa hordofuun nama saniif hordofaa ta’a. Namoonni kan wal hordofaniif faayda fi gammachuu barbaadan argachuufi. Hogganaan suni wanta tokko hojjachuun, hojiin isaa suni namoota yoo gammachise, namoonni isa hordofuuf figu. Tarii hojiin isaa suni badaa ta’uu danda’a.
Ilmi namaa hoggantoota dukkana keessaa gara ifaatti, dhiphinna keessaa gara bal’innaatti, addunyaa baddu tana keessaa gara daarul qaraar (ganda yeroo hunda keessa turanitti) isaan baasan isaan barbaachisa. Ta’uu baannan dukkana keessatti hafanii jireenya horii gaggeessu. Hoggantoonni kunniin Ergamtoota Rabbiiti (isaan hunda irrattu nageenyi Rabbii haa jiraatu). Kanaafu, Ergamtoonni Rabbii ilmaan namaa haala gaariin kan hoggananii fi fiixe milkaa’innaatti kan isaan ceesisaniidha. Sababni isaas, beekumsi fi tooftaan isaan ilma namaa ittiin hoogganan Rabbii waa hundaa beeku irraa kan dhufeedha. Rabbiin haala ilmaan namaa, wanta gammachuu fi gaddatti, badii fi milkaa’innatti isaan geessu hunda ni beeka. Kanaafi, ergaa wantoota kana hunda qabu gara Ergamtoota Isaatti buuse. Namni Ergamtoota hordofe nama qajeele fi milkaa’innatti bahu ta’a. Namni hordofu dide immoo jallinnaa fi salphinnatti tara. Sababni isaas, wanta isa miidhu fi fayyadu, xumura wanta hojjatuu sammuu isaa qofaan addaan baafachu waan hin dandeenyef fedhii qullaa hordofuun adabbii cimatti kufa. Kanaafi, Ergamtootatti amanuun hundee iimaanaa keessa isa tokko. Mee amma hiika Rasuul fi nabiyy jedhu maal akka ta’an haa ilaallu.
Jechi Nabiyy jedhu jecha Arabiffaa Naba’a jedhu irraa kan dhufeedha. Naba’a jechuun ‘oduu (ዜና)’ jechuudha. Jechi Rasuul jedhu immoo irsaal jedhu irraa kan horsifameedha. “Irsaal” jechuun “erguu” jechuudha. Kanaafu, Rasuul jechuun Afaan Oromootin “Ergamaa” jechuudha. Danuun (baay’inni) isaa immoo “Rusul- Ergamtoota” ta’a.
Akka shari’aatti rasuul fi nabiyy jechuun nama Rabbiin ergaa itti buusee akka namootatti geessu ajajeedha. Garuu garaagarummaan isaan jiddu jiru, nabiyyiin seeruma (shari’aa) duraan jirutu irratti buufama, akka shari’aa yeroo sanii mirkaneessu fi haaromsuf. Faallaa kanaa, rasuulli ummata kafaranitti akka geessuf shari’aa haarawatu irratti buufama. Fakkeenyaf, kan akka Nuuh, Ibraahim, Muusaa, Iisaa fi Muhammad (isaan hunda irrattu nageenyi fi rahmanni Rabbii haa jiraatu). Rasuulli hundii nabiyyiidha, garuu nabiyyiin hundi rasuula miti. Sababni isaas, rasuulli shari’aa haarawa fi shari’aa duraanii keessaa muraasa isaas fiduun ummatatti geessa. Garuu nabiyyiin shari’ama duraanitiin ummata hooggana. Fakkeenya armaan olii keessatti Ergamtoonni maqaan isaanii eerame hundii isaanii Nabiyyis, rasuulas. Rasuulli jalqaba nabiyyi ta’a. Ergasii Rasuula ta’a.
Ergamaan (rasuulli) jalqabaa Nuuh. Kan dhumaa immoo Nabi Muhammad (SAW). Rabbiin (subhaanahu wa ta’aalaa) akkana jedha:
“Dhugumatti, Nuti akkuma Nuuhi fi Nabiyyoota isa booda dhufanitti beeksisa goone gara keetti beeksiisa goone.” Suuratu An-Nisaa 4:163
Nabii Muhammadin (SAW) ilaalchise Rabbiin akkana jedha:
“Muhammad dhiirota keessan irraa abbaa nama tokkootu hin taane. Garuu inni Ergamaa Rabbitii fi xumura Nabiyyoota kan ta’eedha. Rabbiinis waan hundaa beekaa ta’eera.” Suuratu Al-Ahzaab 33:40
Ergamtoonni Amala Gooftaa ykn Gabbaramaa hin Qaban
Ergamtoonni ilma namaati. Amala gooftummaa fi gabbaramaa hin qaban. Rabbiin biratti ergamtoota hunda caalaa Nabiyyi sadarkaa qabu kan ta’e Nabii Muhammadin (SAW) Rabbiin akkana jedhi jechuun ajaja:
“Jedhi ‘Ani waan Rabbiin fedhe malee lubbuu tiyyaaf faaydas ta’ee miidhaa fiduu hin danda’u. Osoo ani wanta dhokataa kan beeku ta’ee, silaa toltuu irraa nan baay’ifadha, hamtuunis na hin tuqxu turte. Ani namoota amananiif akeekachisaa fi gammachiisaa malee homaa miti.’” (Suuratu Al-A’araaf 7:188)
Wanti nama kamu tuqu ergamtootas ni tuqa. Kan akka du’aa, dhuguu, nyaachu fi kan biroo. Garuu wanti Ergamtoota ilma nama biroo irraa adda godhu wahyi (ergaa ykn beeksisa) Rabbiin irraa isaanitti dhufuudha. Kanaan ala, gooftaa fi gabbaramaa ta’uu hin danda’an. Sababni isaas, amala Gooftaa kan akka uumuu, jiraachisuu, miidhu, fayyadu fi kan biroo harka isaanii hin jiru. Kanaafu, namoonni nabiyyoota kadhatanii fi gabbaran jallinna guddaa keessa jiru. Sababni isaas, Nabiyoonni wanta namoonni kunniin kadhatan hin dhagahan. Namni akkamitti wanta isa hin dhageenya kadhataa? Namoonni Iyyasuusin (Iisaa) waaqefatan dogongoraa fi jallinna keessa jiran kanarraa hubachuu danda’u. Iyyasuus (nageenyi isarratti haa jiraatu) gabricha Rabbiiti. Rabbiin akkana jedha:
“Dhugumatti, Inni (Iisaan) gabricha Nuti isa irratti tola oolle fi ilmaan Israa’iliif fakkeenya taasifne malee waan biraati miti.” (Suuratu Az-Zukhruf 43:59)
Kana jechuun Iisaan gabricha Rabbiin Ergamaa isa taasisuun isa irratti tola oole malee Gooftaa ykn gabbaramaa miti. “Ilmaan Israa’iliif fakkeenya taasifne”- kana jechuun Rabbiin mallattoo dandeetti Isaa agarsiisu taasise. Sababni isaas, Rabbiin akkuma Aadamiin haadha fi abbaa malee uume Iisas abbaa malee uume. Kanaafu, kuni Rabbiin wanta hundaa irratti danda’aa akka ta’e agarsiisa.
Nabiyoonni gabroottan Rabbii filatamoo ta’aniidha. Namoota hunda caalaa namoota Rabbiin beekan, jaallatanii fi gabbaraniidha.
Ilma namaa maaliif Ergamtoota barbaachise?
Kana jechuun ilmaan namaa maaliif ergamtootatti hajamanii? Jecha biraatiin maaliif Ergamtoonni gara ilma namaa ergamuu?
Ilmi namaa marsaalee (maraahila) sadan
armaan gadi keessa yoo darbe jireenya gammachuu fi milkaa’innaa gaggeessa.
Marsaan 1ffaan– Khaaliqa (Uumaa) beeku- Khaaliqa beeku yommuu jennu sifaata (amaloota) gaggaarii Isaa beekun itti amanuu fi Jaalala Isaatin guuttamuudha. Namni akkuma Rabbiin beekuuf tattaafatuun, nafsee ofiis beekaa adeema. Maaliif addunyaa keessa akka jiraatu ifa isaaf ta’a.
Marsaa 2ffaan– Rabbitti amanuu, Isa faarsu, wantoota Rabbiin itti nama ajaje hojjachuu fi wanta Inni irraa nama dhoowwe dhiisudha. Namni akkuma Rabbiin beeku fi jaallatuun wanta itti ajajame hojjata, wanta irraa dhoowwame immoo dhiisa.
Marsaa 3ffaan- Kaayyoo ol’aanaa kan ta’ee gammachuu itti fufaa addunyaa fi Aakhiratti argachuuf carraaqu. Gammachuu addaan hin cinnee kana kan itti argatan wanta yaadan, dubbatanii fi hojjatan hunda keessatti Jaalala Rabbii yoo barbaadan qofaadha. Jecha biraatiin, Rabbiif qofa jedhanii yaadu, hojjachuu fi dubbachuudha. Namni yoo akkana godhe dhugumatti milkaa’inna fi gammachuu ol’aanaa irra gaha.
Ilmi namaa marsaalee sadan kana galmaan gahuuf Ergamtoota Rabbiin irraa ergaa isaaf fidan garmalee isa barbaachisa. Namni Uumaa (Kaaliqa) beekuf karaa sirrii fi gabaaban yoo itti hin agarsiifamanii, jireenya keessatti dhama’ee hafa. Hurriin itti buuti. Kanaafu, Ergamtoonni karaa gabaaba fi ifa ta’een Uumaa ilma namaatti beeksisu. Kunis kan ta’eef, ergaa isaan Uumaa irraa isaaniif dhufuudha. Rabbiin waa’ee amaloota fi hojii ofii ilaalchise karaa Ergamtootatiin ilma namaatti beeksisee jira. Kanaafu, namni akkuma ergaa Ergamtoonni fidan ilaalu fi qoratuun Rabbii isaa sirritti beekaa adeema.
Marsaan lamaffaan, haala ibaadaa itti gaggeessan, wanta Rabbiin itti ajajee fi irraa dhoowwe yoo beekan malee galma hin gahu. Rabbiin subhaanahu wa ta’aalaa wanta itti ajajee fi irraa dhoowwe akka beeknuf karaa gabaaba nuuf filate. Innis ergamtoota erguudha. Ergamtoota erguun wantoota ilma namaa fayyaduu fi miidhu ifa akka galchan taasise.
Marsaan saddaffaan immoo kan guuttamu hojii hojjatan Rabbiin biratti fudhatama kan argatu, Jaalala Isaa yoo ittiin barbaadan qofa akka ta’e beekudha. Kan kana beekan odeefannoo Rabbiin irraa nama gaheen malee karaa biraatin beekun hin danda’amu. Akka kana nu beeksisan Rabbiin Ergamtoota filate nuuf erge. Kanaafu, Ergamtoonni, “Hojiin gaariin tokko Rabbiin biratti fudhatama kan argatu fi namni hojii kanaan mindaa (ajrii) kan itti argatu, hojii san Rabbiif jedhee yoo hojjate qofaadha.” Jechuun ilma namaatti beeksisan. Kanaafi, namni ergamtoota hin hordofne adabbiin Rabbii isarratti bu’a.
Rabbiin jiruu fi du’a kan uumeef ilma namaa keessaa kamtu hojii irra gaarii akka hojjatu qoruufi.
“[Rabbiin] eenyuu keessantu irra toltu akka hojjatu isin qoruuf jecha du’aa fi jireenya Kan uumee dha.” Suuratu al-Mulk 67:2
Qormaanni kuni addunyaa tana keessatti kan guuttamu ilma namaatif wanti ittiin qoramu ifa yoo ta’eedha. Kunis, karaalee keeyrii fi sharrii itti himuu fi barsiisudha. Ergasii karaa keyrii (wanta gaarii) itti agarsiisu, wanta gaarii akka hojjatu itti kakaasu fi yoo karaa kana filatee hordofe mindaan isa abdachisuu fi gammachisuudha. Akkasumas, karaa sharrii isaaf ifa gochuu, sharrii isa akeekachisuu fi yoo karaa sharrii kana hordofe adabbiin isa sodaachisudha. Kuni galma akka gahuuf Rabbiin karaa gabaaba filate. Innis, Ergamtoota erguudha. Ergamtoota erguun halaalaa fi haraama, badhaasa fi adabbii ilma namaatiif ifa godhe. Osoo Rabbiin ergamtoota ergu baatee ergasii wanta badaa namoonni hojjataniif osoo isaan adabe, silaa namoonni “Ergamaan waan gaarii fi badaa nuuf ibsu nutti hin dhufne” jechuun Rabbiin irratti mormii dhiyeessu turan. Rabbiin ni jedha:
“Ergamtoota booda Rabbiin irratti namaaf ragaan akka hin argamneef gammachiistotaa fi akeekachistoota taasifne Ergamtoota [ergine]. Rabbiinis Injifataa, Ogeessa.” Suuratu An-Nisaa 165
Ammas Rabbiin ni jedha:
“Osoo Nuti isa (Ergamaa) dura adabbiin isaan balleessinee, silaa ni jedhu turan, “Gooftaa keenya! osoo ergamaa gara keenyatti ergitee, silaa osoo salphinnaa fi xiqqeenyi nu hin muudatin dura keeyyattoota kee hordofnaa turre.” Suuratu Xaahaa 20:134 Kanaafu, Guyyaa Qiyaamaa namoonni Rabbiin irratti mormii akka hin dhiyeessineef isaaniif Ergamtoota erge.
Maal Asirraa Hubatte?
♦Ilmi namaa takkaa hogganaa takkaa hordofaa takkaa immoo lamaanu ta’uun milkaa’innatti yookiin kufaatitti baha.
♣Ilmaan namaa dukkana keessaa gara ifaatti, dhiphinna keessaa gara bal’innaatti, kufaati keessaa gara milkaa’innaatti baasu fi hoogganu kan danda’an Ergamtoota Rabbiiti. Sababni isaas, Ergamtoonni qajeelcha guutuu Rabbii waa hundaa uumee fi beeku irraa waan argataniif.
♥Namni milkaa’inna fi gammachuu itti fufaa (zalaalamii) kan argatu marsaa sadii keessa yoo darbeedha.Isaanis: (1)Rabbii ofii beeku, (2) Isatti amanuu fi gabbaruu, (3) hojii hojjatan keessatti Jaalalaa fi mindaa Isaa kajeeludha.
♦Marsaalee sadan kanniin karaa Ergamtootatiin malee karaa biraatin beekun hin danda’amu.
♠ Kaayyoon guddaan Ergamtoonni itti ergamaniif ilmi namaa dhagaa, urjiilee, aduu, namoota, sheyxaana, fedhii ofii fi kkf gabbaruu (waaqefachuu) dhiisanii Rabbii isaan uume qofa akka gabbaran gorsuu fi barsiisufi. (ilaali suuratu An-Nahl 16:36) Akkuma duratti jenne Rabbiin gabbaruun hundee gammachuu fi milkaa’innaatti.
♦Rabbiin Ergamtoota ergaa Isarraa fudhatanii namootaf halaala fi haraama, gaarii fi badaa akka ibsan erge. Ergamtoonni nama isaan hordofeef mindaa fi qananiin gaariin akka jiru ni gammachisu, nama isaan didee fi faallesse adabbiin cimaan akka isaaf jiru ni akeekachisu.
♦Kanaafu, namoonni Ergamtoota booda ragaa adabbii ofirraa ittiin deebisan Rabbitti dhiyeessu hin danda’an.
Kitaabban wabii:
al-aqiidatul Islaamiyyatu wa usuusuhaa By Abdurahmaan Hasan Madiniyyi, fuula 271-273
Sharih Usuuli salaasa Fuula 95-96 Ibn Useymiin
Al-Imaanu haqiiqatuh, khawaarimuh, nawaaqiduh inda ahli sunnati wal jama’a-fuula 269 Abdullah bin Abdulhamid Al-Asarii


text:
Seenaa Gabaabduu Falmataa (Caccabsaa) (Umar Abraahim Galmoo) 1954 – 1980
Abbaa Urjii tiin: Ebla 15, 2018
Qabsoo bilisummaa ummata Oromiyaa tan Jaarraa (bara 40) tokkoo ol gaggeeyfamaa jirtu keessatti, jiini seenaan gootummaa fii injifannoo keessatti hin galmaawin hin jiru. Haa tahu malee, akkuma injifannoon wal caaltuun – gootummaa niis wal dhabduun, seenaa keessatti hojjatameen, ji’oonni niis walirra hanga’iinsa qabu. Madaala kanaan, seenaan Ebla 15, bara 1980 keessatti hojjatame, ji’a Eblaa kanneen biraa tiin adda godhee jira. Guyyaan kuni, guyyaa karoorri diinni ummata Oromoo adda qoqqooduuf baroota dhibbaa oliif irratti hojjachaa bahe qabsaawotaan jalaa laamshaawe. Guyyaa, dagaagina tokkummaa lammii kan, bara dabre, kaa’imman miliyoona jahaa oliin, Irreecha Hora Arsadetti miidhagee mul’ateef bu’ura tahe.
Haala armaa olii tiif, gocha seena qabeeysa tahe hojjachuun galmee seenaa qabsoo bilisummaa ummata Oromiyaa keessatti faaruu daangaa hin qabneen warra faarfamuu qaban keessaa tokko Falmataa (Umar) Abraahim Galmoo ti. Falmataan, Baha Oromiyaa Konyaa Gaara Mu’l’ataa Aanaa Kurfaa Callee Araddaa Ganda Jirruu kan ededa Gaara Mul’ataa jala jirutti, Abraahim Galmoo fii Meeyram Aadamirraa toora bara 1954 keessa nama dhalate.
Akkuma daa’imman gandaatti Falmataa niis umrii joollummaa isaa kan dabarse beeyladaa tiiysuu fii hujii qonnaa tiin warra gargaaruu dha. Garuu, yaroo hujiilee tanarratti bobbahu, haallan aadaa fii seenaa hawaasaa callaqqisan, joollee gandaa mara caalaa, hordofaa ture.
Fedhiin aadaa fii seenaa hordofuu tan daa’imummaan Falmataa fudhatte, isaa waliin guddattee, geerara, dhiichisaa fii mirriiysaan dandeeytii addaa horsiifte. Haalli isaa kuni, hiriyoota bira dabaree hawaasa naannoo san jiran hunda keesatti isa beeysisee, fuudhaa fii heeruma naannoo sanii dabaala isaa tiin alaa gatii dhoorke. Shaggooyyee fii goofanni mana awaataa bakka inni hin-jirretti mirqaana dhablee tahan.
Dandeeytiin Falmataa tan hawaasa Diida Nuunnuu fii Meettaa malees kan Gaara Mul’ataa dhunfatte tuni, ji’a Gurraandhalaa tan bara 1976-a, isaan bira dabartee, lammii Oromiyaa maraaf ifa baate. Gaafni kuni, gaafa agarsiisa aadaa saba Oromoo, kan kaa’imman naannoo hundaa irratti arkaman Finfinnee keessatti gaggeeyfame.
Karoorri qophii tanaa akka baheen, dameen qopheeysitootaa, yaadicha karaa namoota adda-addaa tiin hawaasa Oromiyaa keessa loosanii, akka oduun isii gurra manguddoota Baha Oromiyaa seenteen, koree fiixa baaftu magaalaa Dirree Dhawaa keessatti dhaaban. Koreen, haala qubsumaa, geejjibaa fii leenjii akka qopheeyfataniin, Baha Oromiyaa keessatti, magaalotaa fii baadiyyoota Gammoojjii Anniyyaa kaasee hamma Baddaa Carcaritti, kaa’imman beekkomsa, shaggooyyee, dhiichisa, mirriiysaa, geerarsa, hellee, hellemaa fii kkf tiin dubraa fii dardarri faarsan yaroo barbaadan, Falmataan kan angafaa tahe.
Gaafa qophii agarsiisa aadaa, Gurraandhalaa 28, bara 1976, Baha Oromiyaa malees, guutuu Bareentumaa, Booranaa, Maccaa fii Tuulamaa irraa dubraa fii dardarri uffata aadaa adda-addaa tiin miidhagan, sirboota aadaa naannoo isaanii agarsiisuuf, Finfinnee dhufanii, galma Dargiin barnoota siyaasaa keeysatti barsiifsaa turetti, wal duraa-duubaan dooyaarratti bahan.
Gaafana, Falmataan, marxoo aadaa, biliqqee, waraansillee galkaa billawni Tojorraa itti suuqame mudhii hidhatee, goofaretti filaa suuqee, waan irra hedduun namaa hasaasuu sodaatu, kan gariin dhagayeetiirraa baagaru, dooyaarratti bahee, eeboo lulaa – billawa ciniinaa;
…….Halkani deema malee, waraabo waa kophee hin qabuu
Ciisee galaalcha malee, leenci waa hirriiba hin qabuu
Wajjumaan nyaanna malee, wajjumaan yaana malee
Diinaa waliin garaan keenya, waa fayyaa nu hin qabu
jechuun, sagalee akka leencaatti bookkiftuun luuynummaa galma keessaa arihee, onnee namoota achi keessa turanii danfise.
Gaafa san booda, Falmataan jiruu gabrummaa irraa sammuu walaboomse. Kaa’imman dandeeytii fii fedhii aadaa guddisuu qaban gurmeeysee, hawaasa keessa daddeemee, agarsiisa aadaa, dawwiilee fii geerara isaa tiin ummata dammaysutti bobbahe.
Isaa sanitti jiru, dirreen qabsoo bilisummaa Oromoo saaqamte. Yaruma san ammaas, Soomaaleen hawwii isii tan dangaa hamma Awaashitti bal’ifachuu fiixa baasuuf waraana isii Oromiyaa keessa nayxe. Falmataan, tana keeysa Soomaalotarraa leenjii tooftaa lolaa fii miya waraanaa fudhatee, fedhii isaaniitti duuyda garagalee, hidhannoo isaa waliin, dirree qabsoo bilisummaatti makame.
Dirreen qabsoo gootummaa Falmataa mirkaneeysuuf yaroo irraa hin fudhanne. Falmataan duula seenu hunda keessatti goobaan galaa dhufe. Haalli kuni, qabsaawota biratti kabajaa fii jaalala hoonga hin qabne muude. San malees, yaroo gabaabduu keessatti sullama hoogganaarra ol loose. Isaa tana keeysa jiru, jila ABO kan gama Soomaalee akka deeman murtaawe irraa tokko tahe.
Imaltuu tanaaf, Bariisoo Waabee (Magarsaa Barii), Gadaa Gammadaa (Damissee Tacaanaa), Abbaa Xiiqii Hinsarmuu (Abboomaa Mitikkuu), Doorii Barihamoo (Yigazuu Bantii), Irra Aanaa Qacalee/Dhiinsaa (Abdi-Nuur Sheekh Hassan), Faafam Dooyyoo (Abdii Harar), Marii Galaan, Dhaddacha Boruu, Qeerensoo Dhaabaa fii Dhaddacha Mul’ataa waliin, Ebla 08, bara 1980, karaa seenan.
Amna dheertuu tanaaf Laga Gaaleeytii irraa ka’anii, Anniyya keessaan Qumbiitti bahan. Qumbiitti hidhannoo dhiisanii, harka duwwaa karaa Mayyuu tiin Mullu dhaqan. Mullurraa lafa Gammoojjii Ogaadeenitti fullahan. Haala kanaan qarmaammee irraa amna guyyaa torba akka fagaataniin, Ebla 15, bara 1980, isaanii qalbii takkaan deemaa jiru, lafa Shinniga ja’amtutti, saylii waraana Soomaalotaa takkaan walitti bahan.
Sayliin waraana Soomaalee tan qabsaawotaan walitti bahan tuni, garee waraana lammii Ogaadeen kanneen waraana Soomaalee waliin Dargiin lolaa turan irraa warra hafan. Warra maqaa Xuufaan moggaafatanii, nama Indha-Yaree ja’amuu kan murna Labaad ja’amurraa fottoqeen hoogganamani.
Jarri, namoota harka qullaa deemu agarraan marsanii dhaabanii sakatta’an. Yaroo sakatta’an, galaa deemmataniin malees diinaggee fii barruulee adda-addaa irratti arkan. Yaroo haala isaanii gaafatan, miseensota waraana Adda Bilisummaa Oromoo tahuu fii haala diplomaasii tiif mootummaa Soomaalee biratti deemaa jiraachuu baran.
Haala isaanii kanaan, diinaggee, galaa fii miya dhunfaa kan deemmataniin irraa fudhatanii yo gadhiisan, olee-bulee, itti gaafatamuun isaanii akka hin oolle hubatan. Akka nagayaan hin gaggeeysinees miyaa fii horii deemaniin irraa ka’uu dadhaban. Kanaaf waan godhuu qabanirratti wal-qaban. Marii godhaniin, isaan keeysaa kanneen amantiin Islaamaa qaban if duuda deebisuu fii warra Kirstaanaa gadhiisuu dhabarratti walii-galan.
Murtii armaa olii, tan irratti waliif galan, qabsaawotaan gayanii, Islaamaa fii Kirstaanatti akka adda bahan ajajan. Yaroo tana, Falmataa fii kanneen amantiin Islaamaa qaban “beey magan! Tuni nutti hin-taatu. Nuti ilmaan abbaa tokkoo ti. Jiraannuus – duunuus teenya hireen walii ni. Abadan amantiin adda hin baanu,” ja’anii kophaa bahuuf didan. Jarri qabsaawonni murtii tanarraa ka’uu dhaba akka hubataniin, guyyuma qaban kana, Ebla 15, bara 1980, yaroo gama Asrii, Falmataa fii qabsaawota tarree galanitti dhukaasa bananii wal-cinaa ciciibsan.
Haala kanaan Falmataa fii qabsaawonni amantiin Islaamaa, dhaadannoo, “Oromoon amantiin adda hin baatu!” jattu, tan Caamsaa 15, bara 1966, magaalaa Ittayyaa tan Godinaa Arsiitti, Waldayni Maccaa fii Tuulamaa Islaamaa fii Kirstaanni lammii Oromiyaa 100,000 ol walitti qabanii, waliin qalchiisanii, waliin nyaachisanii, “nuti ummata tokko” jachisiisan, hujiin mirkaneeysan.
Falmataa fii qabsaawonni hujii qabsoo bilisummaa ummata Oromiyaa keessatti seena-qabeessa taate, tan yoomuu irraanfatamuun hin-malle, tan dhaloonni dhufaa-jiru ittiin boonu hojjatan kuni, jeeynota jeeynotaa olii ti. Seenaan isaanii seenaa qabsoo bilisummaa ummata Oromiyaa keessatti, boqonnaa duraatti, qalama dahabaa tiin kan barreeyfamu. Siidaan isaanii, wabii tokkummaa tii fii mallattoo wal’aansoo saniif gaggeeyfatee tiif, wiirtuu magaalota gurguddoo Oromiyaa walakkatti kan dhaabbatu taha.
Rabbi Jannataan haa qanani’u!
Oromiyaan ni bilisoomti!


text:
Baratoonni yunivarsiitii Finfinnee, hookkara Yunivarsitii Waldiyaatti lubbuu barattoota lamaa galaafate balalleffachuf barattoonni hiriira ba’an muraasni hidhamanii jiru, jechuun barattoota Yunivarsitichaa keessaa kanneen VOAn dubbise himanii jiran.
Komishiin Poolisii Federalaa kana ilaalchisuudhaan deebii kenneen, hidhamuu barattoota sirri dha, baratoonni 11 to'aatamanii jiru. Namoota jequmsaa umuuf ka’an waan ta’aniif mana murtiitti dhiheessuuf galmeen isaanii qoratama jira, jedhan.
Gabaasaa kanas, Tsahaay Daamxoo tu Finfinnee irraa.


text:
Guyyaan isaa sadasaa 13 -3-2018 ture, Magalaa Ciroo keeysaatti waan ni taha je’ame hin yaadaminiitu tahee nu naasise.
Namooni Adem Mohammed Hasaan ykn Adem Biyye Hasaan ( Adem Damiina) ukamasiisaann ittigaafataman Poolisii goodinaa Ciroo Obboo Allamayyo Kana jedhamu fi Kaanattibaan magalaa ciroo Obboo Abdissaa Ahmed kana jedhamu suraa asii gadiiti agartan kun kana Kantibbaa magalaa cirooti Nama Obbolessa Kenyaa Ukamasiisee keessaa isa tokko Obboo Abdisaa Ahmed jedham
Via: Adem Misoma
Breaking_News #ATM_Group#QEERROO_GODINA_HARARGEE_LIXAA_MAGAALAA_CIROO IRRAA.
Guyyaan isaa sadasaa 13 -3-2018 ture, Magalaa Ciroo keeysaatti waan ni taha je’ame hin yaadaminiitu tahee nu naasise.
Wanti tahe Kuniis Maali jechuun keeysan hin Oolamu, ee inniis Maali yoo jettan, Obboo Aadam Mohammed Hassan ykn Aamdam Biyyee je’amuun beekkama.
Aadam Kan dhalatee Aanaa Ciroo Waaccuu bakka ja’amtutti hoggaa tahu Dhiibbaa Motummaa wayyaaneetiin biyyaa irraa bahee biyyaa Ollaa magalaa Nairobi jiraacha Ture.
Erga Magaalaa Nairobi irraa gara biyya isaatti galee Waggaa 3 ni taha. Eega Biyya Abbaa Isatti deebi’e boodaas Jaalala ummanni isaa Qabu irraa kan ka’e Ummaani akka inni Bulchaa Araddaa magalaa ciroo Ganda 03 bulchuuf fedhii ummataatiin carraan keenameef.
Inniis fedhi isaa irraa dhaabbachudhaan kan Ummata isaa dursee Magaalaa Ciroo aradda 03 Bulchuu eegale. Sirna bulchisaa keessaati jaalalii ummanni isaaf Qabu Dabalaa dhufee Hojii Isa keessaatti haattonni ummata saamaa turan akka ummata hin saamne fii Yeroo Qamoonni Motummaa Qeerroo adamsuuf gaafatan isaan dhoorkaa ture.
Bifa kanaan ji’aa 4 Bulchaa osoo jiruu guyyaa 13/3/2011 akka Lakkoofsa Itoopgiyaatti Qaamonni Mootummaa Olanoo Oromiyaa irraa dhaamsi tokko Nutti Dhufee jechuudhaan itti gaafatamaan Poolisii Godina Ciroo Obboo Alamayyoo namni ja’amu fii Kantiibaan Magaalaa Ciroo Obboo Abdiisaa Ahmed kan je’aman, Obbo Aadam M/D Ykn Aadam Biyyee akka Bira dhufanii waliin marihatan itti himanii yaaman.
Aadam Haya je’e Yaaminsa isaanii khabajee erga itti dhufee booda isaaniis fuudhanii Mootummaa Naannoo Oromiyaa irraa akka ati walgahii Oromiyaa irratti Hirmattuuf Obboo Addisu Arega Kitessa Bilbilee nutti hime je’anii Akka Aadam Biyyee walgahii Deemuuf Gaafatanii turan. Obboo Aadamiis tole ergs je’een booda, Qamoonni biraa kan hin beekamne nutiis harargee bahaa irraa deemaa jirraa atiis Qophaawi waliin deemnaa je’aniinii turan.
Obboo Adamiis tole je’eenii ture, Nama Oromiyaa irraa kara Magaalaa Ciroo dhufee tokko waliin namoota Nutiis harargee bahaatii dhufaa jirra ja’aniin san wajjiin karaa Magaalaa Adaamaa Imala eegalan. Aadam biyyee akkuma Magaalaa Adaamaa seeneen Bilbilee Magaalaa Aadamaa seenuu isaa hiriyoota isaatti himee Ture.
Garuu achi booda dubbiin ni jijjiramte. Bilbilli isaa hin hojjattu. Amma eega dhabamee guyyaa 9 gehee jira. Namaa sabaaf hojjachaa jiru Magaalaa Ciroo keesaaa walgahii dhufuu Qabda ja’aniinii Qamoota Motummaa olaanoo fi bulchinsi Aanaa Cirootii fii itti gaafatamaan Poolisii godina Ciroo, Akkasumaas Kantibaan magaalaa Ciroo walii galanii, waliis tahanii Humna tika Mootummaa akka nama barumsa kennuufii deemanii fakkeessanii Obboo Aadem Mohammed Hasaan ykn Adem Biyye (Damiinaa) Achi buutee Miila Bakar Waaree Godhan.
Obbo Aadam Biyyee efa Qaama Motummaa humna Tikatiin butamee irraa kaasee hamma ammaatti bilbilli isaa hin hojjatu. Obbo Aadam Biyyee nama sabaaf hojjachaa jiru kan saamamuu ummata isaa tole hin janne tahuu ummata isaatu ragaa bahaaf. nama bayyee Ummataan jaalatamuudha. Qeerroon magaalaa Ciroo guyyaa kalee Namoota Obboo Aadam m/d Hassan ukkamsisan kantiibaa Magalaa Ciroo Obboo Abdisaa Ahmed fii Itti gaafatamaa poolisii Godina ciroo yeroo dhaqanii gaafatan Qaama Mootummaa federaalaatu yaame jechuun deebisaniif.
Guyyaa ar’aatiis gaafannan Mana hidhaa Jira je’anii nutti himan ja’an.
Yeroo hedduu nuti Osoo ajjeefamnuu, Osoo roorrifamnuu, Osoo Qa’ee teenyarraa humnoota hidhataniin buqqaafamnuu, Osoo beeyladoota keenya Saamamnuu Jijjiirama amma kanatti gufuu hin taanu jennee Callifne. Kun osoo kanaan jiru Gochi akkanaa yeroo dhalatu daran nu Muufachiise Mootummaan ammatti Furmaata nuuf haa godhuu jechuun Qeerroon godina Harargee Lixaa iyyannaa isaanii galfatan.
Dhugaa kuna waan nama rifachiisuu Qaaneysu waan taheef Qaamni Obbo Aadama fuutan hatattamaan deebisuu baannaan rakkoo dhalattuuf isaaniitu itti gaafatama.


text:
Ebla 21,2014 Gabaasa Qeerroo Jimmaa
Gaaffii Mirgaaf Deebii Hidhaa fi Ajjeechaa Keennuun aadaa Mootota Itiyophiyaati
- Barataa Abdii Turaa mummee Seeraa waggaa 5ffaa mooraa Main Cumpass irraa,
- Barataa Moo’iiboon Baqqalaa , mummee health officer waggaa 2ffaa ” ”
- Barataa Leejjisaa Alamayyoo muummee water and environmental resource engineering waggaa 3ffaa mooraa Saayinsii fi Technology kittoo irraa
- Barataa keenediin Mummee Civili Engineering waggaa 3ffaa ” ”
- Barataa Darragaa Abdiisaa , mummee civil Engineering waggaa 3ffaa ”’ ”’
- Barataa Dhabasaa Jaatamaa, mummee veterinary medicine waggaa 6ffaa mooraa Agriculture irraa.
Kanneen jedhanii fi barattooti lakkoofsaa 12 ta’an kaan humnaan diqisifamanii qabamuun Wajjiira Poolisii Magaalaa Jimma ganda o5 (Awweetuu Mandaraatti) hidhaman keessatti argamu.
Ebla 19–21/2014tti Waraannii fi Poolisiin Federaalaa Wayyaanees barattoota Oromoo karaa nagaa gaaffii mirgaa gaafatan humnaan mooraa yuunibarsiitii Seenuun gooluu fi konkolaataan ukkamsee hidhatti guuruu irratti argama, barattootni heddunis humna kanaan reebamanii akka malee midhamuun hospitalaa galuun gabaafamera, Barattoota hedduu humnaan ukkanfamanii qabamanii hidhaman keessa muraasa maqaan nu qaqqabee jiru:
Goototni Qeerroon dargaggoonni barattoota Oromoo Yuunibarsiitii Jimmaa gaaffii mirgaa karaa nagaan Gaafataniif Mootummaan abbaa irree Wayyaanee humna waraanaa fi humna poolisa Federaalaa mooraa Yuunibarsiitii Jimmaa arfan(kolleejjii Saayinsii fi Technology , Kolleejjii Qonnaa, Kolleejjii Economics and Business fi Mooraa main Campass Jimmaa) galchuun barattoota karaa nagaa gaaffii mirgaa gaafatan goolaa jira, Diddaan barattoota Oromoo Yuunibarsiitii Jimmaa humna Waraanaa fi Poolisoota Federaalaan dhaabbachuu hin dandeenye, guyyaa kaleessaa illee baratootni Oromoo Yuunibarsiitii Jimmaa Gaaffii keenyaaf deebiin nuf haa kennamu, hidhaa reebichi, barnoota irraa arii’amuun, humna waraanaa fi poolisa federaalaan dararaan nurraa dhaabbachuu qaba akeekni kun gaaffii uummataa dhaabuu hin danda’u jechuun sagalee isanii dhageesisuun itti fufee jira.
Gaaffiin keenya deebii argachuu qaba, barattootni nagaan seeraan ala qabaman kun hatattamaan hiikamuu qabu jechuun Goototni barattootni oromoo Yuunibarsiitii Jimmaa diddaa isaanii itti fufani jiru.