text:
TILAYƆRƆBA TAN NI FILANAN
Ɲɛnamaya kɛcogo min ka di Ala ye
I bɛ se ka kɛ Ala teri ye cogo jumɛn na?
Sitanɛ ye koɲɛ min lawuli Ala ka masabaya ko la, o bɛ i kun kan cogo jumɛn na?
Ko jumɛnw man di Jehova ye?
I bɛ se ka i ka ɲɛnamaya kɛ cogo jumɛn na n’o bɛ diya Ala ye?
I BƐNA mɔgɔ sugu jumɛn sugandi ka kɛ i teri ye? A ka ca a la kosɛbɛ ko o tigi bɛna kɛ mɔgɔ ye min ka jɛɲɔgɔnya ka di i ye, min ni i hakililataw ye kelen ye, i ni min bɛ fɛn sugu kelen fɛ ani i ni min bɛ nafa don sariyakolo sugu kelenw na taamacogo ɲuman ni taamacogo jugu ta fan fɛ. Jogo ɲumanw bɛ mɔgɔ min na, i n’a fɔ mɔgɔ min tilennen don, ni a ka ɲi, i ka teli fana ka o mɔgɔ sugu de sugandi ka kɛ i teri ye.
2 Kabini fɔlɔ-fɔlɔ, Ala ye mɔgɔ dɔw sugandi ka u kɛ a teri sɛbɛw ye. Misali la, Jehova ye Ibrahima wele ko a terikɛ. (Esayi 41:8; Yakuba 2:23) Ala y’a fɔ Dawuda ko la ko “A ko diyara ne ye,” bawo Dawuda tun ye mɔgɔ sugu ye Jehova tun bɛ min kanu. (Kɛwalew 13:22) Jehova tun bɛ kira Daniɛl filɛ mɔgɔ ye a ye min fana “kanu kosɛbɛ.”—Daniɛl 9:23.
3 Mun na Jehova tun bɛ Ibrahima, Dawuda ani Daniɛl jate a teriw ye? A y’a fɔ Ibrahima ye ko: “I ye ne kan minɛ.” (Jenɛse 22:18) O la sa, mɔgɔ minnu bɛ tugu Ala ka kuma kɔ ni majiginnenya ye i ko Jehova y’a ɲini u fɛ cogo min na, Jehova bɛ gɛrɛ olu de la. Jehova tun y’a fɔ Israɛlkaw ye ko: “Aw ka ne kan minɛ. Ni o kɛra, ne na kɛ aw ka Ala ye, aw na kɛ ne ka mɔgɔw ye.” (Jeremi 7:23) N’i bɛ Jehova kan minɛ, e fana bɛ se ka kɛ a teri ye.
JEHOVA BƐ FANGA DON A TERIW LA
4 Nafa minnu b’a la ka kɛ Ala teri ye, i ka miiri olu la. Bibulu b’a fɔ ko Jehova bɛ cogow ɲini walisa mɔgɔ “minnu dusukun tilennen bɛ a ta fan fɛ, a ka a yɛrɛ jira barikama ye ka olu dɛmɛ.” (2 Tilew kibaru 16:9, BS) Jehova bɛ se k’a yɛrɛ jira barikama ye ka i dɛmɛ cogo jumɛnw na? A cogo dɔ jiralen bɛ Zaburu 32:8 na. An b’a kalan o yɔrɔ la ko: “Matigi [Jehova] ko: ‘Ne na hakilitigiya di i ma. I ka kan ka sira min taama, ne na o jira i la. Ne na i kalan ne ɲɛsiran ko la, ka ne ɲɛ jɔlen to i kan.’ ”
5 Yala o kumaw t’a jira ko Jehova b’a janto an na tiɲɛ na wa? U bɛ dusu don an kɔnɔ kosɛbɛ dɛ! Tari di? I mago bɛ laadilikan minnu na, a bɛna olu di i ma. N’i bɛ ka olu sirataama tuma min na, a bɛna a janto i la. Ala b’a fɛ k’i dɛmɛ ka se sɔrɔ kɔrɔbɔliw la. (Zaburu 55:23) N’i bɛ Jehova bato n’i dusukun bɛɛ ye, i bɛ se ka da i yɛrɛ la i n’a fɔ Zaburu sɛbɛnbaga min y’a fɔ ko: “Ne ɲɛ bɛ Matigi la tuma bɛɛ, sabu ale bɛ ne kinin fɛ, o de y’a to foyi tɛna ne lamaga.” (Zaburuw 16:8; 63:9) Tiɲɛ na, Jehova bɛ se k’i dɛmɛ walisa i k’i ka ɲɛnamaya kɛ cogo la min ka di ale ye. Nka, i ko e yɛrɛ b’a dɔn cogo min na, Ala jugu dɔ bɛ yen min b’a fɛ k’i bali walisa i kana i ka ɲɛnamaya kɛ o cogo la.
SITANƐ KA KƐLƐTIGƐ KUMA
6 Sitanɛ-Sendonbaga ye Ala ka masabaya sɔsɔ cogo min na, nin gafe tilayɔrɔba 11nan y’o ɲɛfɔ. Sitanɛ y’a da Ala la ko a bɛ nkalon tigɛ. A ye mɔgɔw bila k’a miiri fana ko Ala tilennen tɛ, bawo a ma Hadama ni Hawa to u k’a latigɛ u yɛrɛ ye ko min ka ɲi ani ko min man ɲi. Hadama ni Hawa ka jurumu kɔfɛ ani tuma min na Hadama ni Hawa bɔnsɔnw tun bɛ ka dugukolo fa, Sitanɛ tilala ka na ni sɔsɔli ye hadamadenw bɛɛ ŋaniya ko la ka ɲɛsin Ala ma. Sitanɛ y’a da hadamadenw na ko “Mɔgɔw tɛ Ala bato k’a da kanuya kan. A ko fana n’i ye cogo di ne ma, ne na mɔgɔw bɛɛ lamuruti i kama, a mana kɛ mɔgɔ o mɔgɔ ye.” Sitanɛ tun bɛ o de miiri tiɲɛ na. Cɛ min tɔgɔ tun ye ko Job, o ka maana bɛ o de jira. Job tun ye jɔni ye? Sitanɛ nana ni sɔsɔli ye a ka ko la cogo jumɛn na?
7 Job tun y’a ka ɲɛnamaya kɛ tuma min na, o bɛ san 3 600 ɲɔgɔn bɔ sisan. Mɔgɔ ɲuman tun don, bawo Jehova y’a fɔ a ko la, ko: “A bɔɲɔgɔnko mɔgɔ dafalen tilennen si tɛ dugukolo kan. A bɛ siran Ala ɲɛ ka i mabɔ ko jugu la.” (Job 1:8) Job tun ko ka di Ala ye.
8 Job tun bɛ Ala bato ni ŋaniya min ye, Sitanɛ nana ni sɔsɔli ye o ko la. Sendonbaga y’a fɔ Jehova ma ko: “E de ma a ni a ka so ni a bolofɛnw bɛɛ lamini wa? I ye a bolo baara bɛɛ sabati. A ka baganw ye jamana yɔrɔw bɛɛ fa. Nka e ka i bolo mɔɔnɔbɔ ka se a ka fɛnw bɛɛ ma, siga t’a la, a na i danga i yɛrɛ ɲɛ na.”—Job 1:10, 11.
9 O cogo la, Sitanɛ y’a fɔ Job ko la, ko a bɛ Ala bato k’a da ko kelen dɔrɔn kan: A tun bɛ min sɔrɔ. Sendonbaga y’a fɔ fana ko ni Job kɔrɔbɔra, a tun bɛna muruti Ala kama. Jehova tun bɛna mun kɛ Sitanɛ ka o kuma fɔlen na? Ikomi a ka kuma tun bɛ Job ŋaniya de kan, Jehova y’a to Sitanɛ ka Job kɔrɔbɔ. O cogo la, ni Job bɛ Ala kanu walima ni a tɛ Ala kanu, o tun bɛna ye cogo jɛlen na.
JOB KƆRƆBƆRA
10 A ma mɛn o kuma fɔlen kɔfɛ, Sitanɛ ye Job kɔrɔbɔ sira caman fɛ. Job ka bagan dɔw sonyana, dɔ wɛrɛw fagara. A ka baarakɛla fanba fagara. O kɛra sababu ye ka gɛlɛya lase Job ma. Bɔnɛ wɛrɛ fana binna Job kan tuma min na sanfiɲɛba dɔ ye a den tan faga. K’a sɔrɔ o bɔnɛba binna a kan, o bɛɛ n’a ta “Job ma jurumu kɛ. A ma Ala tɔgɔ tiɲɛ o si la.”—Job 1:22.
11 Sitanɛ ma Job kɔrɔbɔli dabila. A kɛra Sitanɛ kɔnɔ ko hali ni Job sera ka a ka nafolow tiɲɛni kun ani ko a sera fana ka a ka baarakɛlaw ni a denw ka saya kun, Job tun bɛna muruti Ala ma ni bana y’a sɔrɔ. Jehova ye Sitanɛ to a ka Job kɔrɔbɔ ni bana dɔ ye min dimi ka bon kosɛbɛ, min bɛ mɔgɔ ɲugun fana. Nka, hali o bana fana m’a to Job ka limaniya ka tila a la. Nka a kologɛlɛyalen y’a fɔ ko: “Ne tɛna ne ka tilennenya bila fo ka taa ne sa.”—Job 27:5.
12 Job tun t’a dɔn ko Sitanɛ de ye a ka bɔnɛw sababu ye. Sitanɛ ye sɔsɔli min kɛ Jehova ka masabaya ko la, ikomi Job tun tɛ o dɔn, a tun bɛ siran ko Ala kana kɛ ale ka tɔɔrɔw sababu ye. Ikomi Job tun t’a dɔn ko minnu tun sen bɛ Sitanɛ ka kɛlɛtigɛ kuma na ka ɲɛsin Jehova ka masabaya ma, a tun sirannen bɛ bawo a tun b’a kɔnɔ ko a ka bɔnɛw tun bɛ bɔ Ala de yɔrɔ. (Job 6:4; 16:11-14) O bɛɛ n’a ta, a y’a ka kantigiya mara Jehova fan fɛ. Sitanɛ ye kuma min fɔ n’o ye ko Job bɛ Ala bato a yɛrɛ ka nafa de kama, o kuma kɛra nkalon ye, bawo Job tora kantigiya la Jehova fan fɛ.
13 Job ka kantigiya y’a to Jehova sera ka Sitanɛ ka kɛlɛtigɛ kuma jugu jaabi cogo ɲɛnama na. Job tun ye Ala teri ye tiɲɛ na, wa Ala y’a sara a ka kantigiya la.—Job 42:12-17.
O KO BƐ E YƐRƐ KUN KAN COGO MIN NA
14 Sitanɛ ye koɲɛ min lawuli kantigiya ko la Ala fan fɛ, o tun ɲɛsinnen tɛ Job kelenpe dɔrɔn ma. O ɲɛsinnen bɛ e yɛrɛ fana ma. O jiralen bɛ ka jɛya Ntalenw 27:11 na. Ala ka Kuma b’a fɔ o yɔrɔ la ko: “Ne denkɛ, i ka hakili sɔrɔ ka ne dusu nisɔndiya, ni o kɛra, ne na se ka ne tɔgɔ jugu fɔbaa jaabi.” Ikomi Ntalenw ka o kuma sɛbɛnna san kɛmɛ caman Job salen kɔfɛ, o b’a jira ko Sitanɛ ma kɛlɛtigɛ dabila Ala ma ani ko a ma Ala batobagaw jalakili fana dabila. N’an bɛ ɲɛnamaya kɛ cogo la min ka di Jehova ye, tiɲɛ na, an fana bɛ an ta de kɛ walisa k’a jira ko Sitanɛ ye kuma minnu fɔ Ala ma ani hadamadenw ma, olu ye nkalon de ye. O cogo la fana an bɛ Ala dusu diya. O ko bɛ mun kɛ i la? Sitanɛ ye nkalontigɛ kuma minnu fɔ, n’i fana y’i ta kɛ walisa k’a jira ko o kumaw ye nkalon de ye, hali ni a y’a sɔrɔ o ka kan ka na ni yɛlɛma dɔw donni ye i ka diɲɛlatigɛ la, yala o tɛna kɛ dakabanakoba ye wa?
15 A kɔlɔsi ko Sitanɛ y’a fɔ ko: “Mɔgɔ bɛ sɔn ka a bolofɛnw bɛɛ di a ni kosɔn.” (Job 2:4) A kɛlen k’a fɔ ko: “mɔgɔ,” Sitanɛ y’a jira k’a jɛya ko a ka kuma tun ɲɛsinnen tɛ Job dɔrɔn ma, nka, ko o tun ɲɛsinnen bɛ hadamadenw bɛɛ de ma. O ye kumaba de ye tiɲɛ na. Sitanɛ ye sɔsɔli don e yɛrɛ ka kantigiya la Ala fan fɛ. Sitanɛ b’a fɛ k’a ye ko i bɛ Ala kan bila ani ko i bɛ tilennenya sira bila ni gɛlɛyaw nana. Sitanɛ bɛ se k’a ɲini ka o kɛ cogo jumɛn na?
16 I ko a ɲɛfɔra cogo min na nin gafe Tilayɔrɔba 10nan na, Sitanɛ bɛ baara kɛ ni fɛɛrɛ caman ye walisa k’a ɲini ka mɔgɔw mabɔ Ala la. Tuma dɔw la, a bɛ mɔgɔ kɛlɛ “i ko waraba konbotɔ. A bɛ se ka min sɔrɔ k’a dun, a bɛ o de ɲini.” (1 Piɛrɛ 5:8) O la sa, Sitanɛ ka baara nɔ bɛ se ka ye tuma min na i teriw walima i somɔgɔw walima mɔgɔ wɛrɛw bɛ i kɛlɛ walisa i kana Bibulu kalan ani i bɛ min kalan Bibulu kɔnɔ, walisa i kana se ka o fana sirataama.* (Yuhana 15:19, 20) Tuma dɔ wɛrɛw la, Sitanɛ bɛ “a yɛrɛ cogo yɛlɛma ka kɛ kɛnɛ mɛlɛkɛ ye.” (2 Kɔrɛntekaw 11:14) Sitanɛ bɛ se ka baara kɛ ni fɛɛrɛw ye i man teli ka minnu ye walisa ka i lafili, k’i mabɔ ɲɛnamaya kɛcogo la min ka di Ala ye. Misali la, a bɛ se k’i farifaga walasa i k’a miiri k’i man kan ni Ala ka madiya ye. (Ntalenw 24:10) Sitanɛ mana kɛ “waraba konbotɔ” ye wo, walima “kɛnɛ mɛlɛkɛ” ye wo, kɛlɛtigɛ kuma kelen de bɛ a da la tuma bɛɛ, ko: n’i bɛ ka kɔrɔbɔ walima n’i bɛ ka tɔɔrɔ, i bɛna alabato dabila. I bɛna se k’a jira cogo jumɛn na ko o kuma tɛ tiɲɛ ye ani ka i ka kantigiya jira Ala fan fɛ, i n’a fɔ Job y’a kɛ cogo min na?
I KA TUGU JEHOVA KA CI FƆLENW NA
17 I bɛ se k’a jira ko Sitanɛ ka kɛlɛtigɛ kuma tɛ tiɲɛ ye, n’i bɛ i ka ɲɛnamaya kɛ cogo la min ka di Ala ye. O tɛ taa mun kɔ? Bibulu b’o jaabi ko: “I ka Matigi [Jehova] i ka Ala kanu ni i dusukun bɛɛ ni i ni bɛɛ ani i barika bɛɛ ye.” (Dutɛrɔnɔmɛ 6:5) Ni Ala kanuya bɛ ka bonya i dusukun na ka taa a fɛ, a bɛ min ɲini i fɛ, o kɛli bɛna diya i ye ka taa a fɛ fana. Ciden Yuhana y’a sɛbɛn ko: “Ka Ala kanu, o ye nin de ye, ka a ka ci fɔlenw mara.” N’i bɛ Jehova kanu n’i dusukun bɛɛ ye, i bɛna a ye ko “A ka ci fɔlenw man gɛlɛn.”—1 Yuhana 5:3.
18 Jehova ka ci fɔlenw ye jumɛnw ye? A dɔw ɲɛsinnen bɛ kow ma an man kan ka minnu kɛ. Misali la, yɔrɔ lajɛ min tɔgɔ ye ko: “Jehova bɛ ko minnu koniya, an kana olu kɛ.” Bibulu y’a fɔ k’a jɛya ko ko minnu man ɲi, olu jiralen bɛ o yɔrɔ la. Siɲɛ fɔlɔ min na i bɛna o yɔrɔ kalan, a bɛ se ka kɛ i kɔnɔ ko o ko dɔw tɛ kojugu ye ka se o bɛɛ ma. Nka, n’i bɛ taasi Bibulu tɛmɛsira kofɔlenw na, a ka c’a la i bɛna a ye ko hakilitigiya de bɛ Jehova ka sariyaw la. Ka yɛlɛma don i kɛcogo la, o bɛ se ka kɛ gɛlɛya bɛɛ la belebele ye i ma deli ka min sɔrɔ fɔlɔ. Nka, n’i bɛ i ka ɲɛnamaya kɛ cogo la min ka di Ala ye, o bɛ nisɔndiyaba ni hɛrɛba de lase i ma. (Esayi 48:17, 18) Wa fɛn don an kelen-kelen bɛɛ bɛ se ka min sɔrɔ. An b’o dɔn cogo jumɛn na?
JEHOVA BƐ FƐN MINNU KONIYA, I KANA OLU KƐ
- Mɔgɔfaga.—Ekisode 20:13; 21:22, 23.
- Jɛnɛya.—Levitike 20:10, 13, 15, 16; Romɛkaw 1:24, 26, 27, 32; 1 Kɔrɛntekaw 6:9, 10.
- Jinɛ weleli.—Dutɛrɔnɔmɛ 18:9-13; 1 Kɔrɛntekaw 10:21, 22; Galasikaw 5:20, 21.
- Bolibato.—1 Kɔrɛntekaw 10:14.
- Dɔlɔtɔya.—1 Kɔrɛntekaw 5:11.
- Sonyali.—Levitike 6: 2, 4; Efesekaw 4:28.
- Nkalontigɛ.—Ntalenw 6:16, 19; Kolosekaw 3:9; Jirali 22:15.
- Wasabaliya.—1 Kɔrɛntekaw 5:11.
- Farinya.—Zaburu 11:5; Ntalenw 22:24, 25; Malaki 2:16; Galasikaw 5:20, 21.
- Malobaliya kuma.—Levitike 19:16; Efesekaw 5:4; Kolosekaw 3:8.
- Baara jugu kɛli ni joli ye.—Jenɛse 9:4; Kɛwalew 15:20, 28, 29.
- Mɔgɔ k’a ban k’a mago don a ka denbaya la.—1 Timote 5:8.
- K’i sen don nin diɲɛ in ka kɛlɛw walima a ka bɛnbaliyakow la politiki sira la.—Esayi 2:4; Yuhana 6:15; 17:16.
- Ka sigarɛti min walima ka dɔrɔgu ta hali ni a man farin.—Marka 15:23; 2 Kɔrɛntekaw 7:1.
19 Jehova tɛ fɛn ɲini an fɛ abada min bɛ tɛmɛ an seko kan. (Dutɛrɔnɔmɛ 30:11-14) A b’a dɔn an bɛ se ka min kɛ ani an tɛ se ka min kɛ. Dɔ bɛ se ka fara an seko kan fo ka se hakɛ min ma, a bɛ o dɔn fana ka tɛmɛ an kan. (Zaburuw 103:14) Ka fara o kan, Jehova bɛ se ka fanga di an ma walisa an ka se k’a kan minɛ. Ciden Paul y’a sɛbɛn ko: “Ala ye kantigi ye. A tɛna sɔn aw kɔrɔbɔli ka tɛmɛn aw barika dan yɔrɔ kan. Nka kɔrɔbɔli mana se, a na bɔ yɔrɔ jira walisa aw ka se ka o kɔrɔbɔli muɲu.” (1 Kɔrɛntekaw 10:13) Walisa k’i dɛmɛ ka kɔrɔbɔli muɲu, Jehova bɛ se ka “sebaaya dama dɔnbali” yɛrɛ di i ma. (2 Kɔrɛntekaw 4:7) Paul kɛlen kɔfɛ ka kɔrɔbɔli caman muɲu, a sera k’a fɔ ko: “Min bɛ barika don ne la, o lahɔrɔma la, ne bɛ se ka ko bɛɛ muɲu.”—Filipikaw 4:13, LK.
JOGO ƝUMAN MINNU KA DI ALA YE, AN KA OLU BONYA AN DUSUKUN NA
20 A jɛlen don ko ka i kodiya Ala ye, o tɛ dɔrɔn k’i yɛrɛ minɛ ka kow kɛ a bɛ minnu koniya. A bɛ fɛn minnu kanu, i ka kan fana ka olu kanu. (Romɛkaw 12:9) Mɔgɔ minnu ni e ka kow yecogo ye kelen ye, i bɛ fɛn minnu fɛ, ni olu fana bɛ o fɛnw fɛ, i bɛ nafa don ko minnu na, ni olu fana bɛ nafa don o kow la, yala i man teli ka o mɔgɔw de sugandi ka kɛ i teriw ye wa? Jehova bɛ ten de fana. O kosɔn, Jehova bɛ fɛn minnu kanu, i k’a dege ka o fɛnw fana kanu. O fɛnw dɔw ɲɛfɔlen bɛ Zaburu 15:1-5 na. Ala bɛ mɔgɔ sugu minnu filɛ a teriw ye, olu de kofɔlen bɛ o yɔrɔ la. Bibulu bɛ jogo ɲuman minnu wele ko “Ni [“hakili,” NW] Senu den” Jehova teriw bɛ o jogo ɲumanw de jira u ka ɲɛnamaya kɛcogo la. O jogo ɲumanw “ye kanuya ye, ani ɲagali, hɛrɛ, muɲuli, hinɛ, ɲumaya, dannamɔgɔya, sabali, yɛrɛminɛli.”—Galasikaw 5:22, 23.
21 N’i bɛ Bibulu kalan tuma bɛɛ ani k’a kɔnɔkumaw sɛgɛsɛgɛ k’u faamu, o bɛna i dɛmɛ ka jogo ɲumanw bonya i dusukun na, jogo ɲuman minnu ka di Jehova ye kosɛbɛ. Ka kalan kɛ walisa k’a dɔn Ala bɛ min ɲini i fɛ, o bɛna i dɛmɛ ka i miiricogo bɛn Ala miiricogo ma. (Esayi 30:20, 21) N’i bɛ Jehova kanuya bonya i dusukun na ka taa a fɛ, a bɛna diya i ye ka taa a fɛ fana ka i ka ɲɛnamaya kɛ cogo la min ka di Ala ye.
22 Walisa k’i ka ɲɛnamaya kɛ cogo la min ka di Jehova ye, fo i k’i cɛsiri dɛ! Bibulu b’a jira ko i ka kan ka ɲɛnamaya kɛcogo yɛlɛma, o bɛ i ko jogo kɔrɔ min b’i la, ka o walew bɛɛ walaka ka bɔ i la, ka jogo kura don i kan na i ko duloki. (Kolosekaw 3:9, 10) Nka, Zaburu sɛbɛnbaga y’a fɔ Jehova ka ci fɔlenw ko la, ko: “Barajiba bɛ u marali la.” (Zaburuw 19:12) E fana bɛna a ye ko ka i ka ɲɛnamaya kɛ cogo la min ka di Ala ye, barajiba bɛ o la. N’i bɛ i ka ɲɛnamaya kɛ o cogo la, i bɛna se k’a jira ko Sitanɛ ka kɛlɛtigɛ kuma ye nkalon de ye, i bɛna se fana ka Jehova dusu diya.
BIBULU BƐ MIN FƆ
- N’i bɛ Ala kan minɛ, i bɛ se ka kɛ Ala teri ye.—Yakuba 2:23.
- Sitanɛ nana ni sɔsɔli ye hadamaden bɛɛ ka kantigiya la.—Job 1:8, 10, 11; 2:4; Ntalenw 27:11.
- Ala tɛ fɛn minnu fɛ, an ka kan ka olu to yen.—1 Kɔrɛntekaw 6:9, 10.
- An bɛ se ka an kodiya Jehova ye, n’a y’a sɔrɔ a bɛ fɛn minnu koniya an bɛ olu koniya, ani a bɛ fɛn minnu fɛ, an bɛ kɛ olu fana fɛ.—Romɛkaw 12:9.
* O kɔrɔ tɛ ko mɔgɔ minnu bɛ i kɛlɛ, Sitanɛ bɛ o mɔgɔ kelen-kelen bɛɛ kɛ a ka baarakɛminɛn ye i ko a b’a fɛ cogo min na. Nka Sitanɛ de ye nin diɲɛ batofɛn ye ani diɲɛ bɛɛ bɛ a fanga kɔrɔ. (2 Kɔrɛntekaw 4:4; 1 Yuhana 5:19) O la sa, an bɛ se ka sigi n’a ye ko n’an bɛ an ka ɲɛnamaya kɛ cogo la min ka di Ala ye, o tɛna diya mɔgɔ caman ye ani ko mɔgɔ dɔw fana bɛna an kɛlɛ.
Ɲininkaliw
1, 2. Jehova tun bɛ mɔgɔ minnu filɛ a teri sɛbɛw ye, olu dɔw fɔ.
3. Mun na Jehova ye mɔgɔ dɔw sugandi ka u kɛ a teriw ye?
4, 5. Jehova b’a yɛrɛ jira barikama ye ka a ka baarakɛlaw dɛmɛ cogo jumɛn na?
6. Sitanɛ ye mun da hadamadenw na?
7, 8. (a) Mun y’a to Job bɔɲɔgɔnko tun tɛ yen a tilelamɔgɔw cɛ ma? (b) Sitanɛ nana ni sɔsɔli ye Job ŋaniya ko la cogo jumɛn na?
9. Jehova ye mun kɛ Sitanɛ ka kɛlɛtigɛkuma kɔfɛ ani mun na a y’o kɛ?
10. Kɔrɔbɔli jumɛnw ye Job sɔrɔ? Nka Job ye mun kɛ?
11. (a) Sitanɛ ye fɛn filanan jumɛn miiri Job ko la? Nka, Jehova ye mun kɛ? (b) Job kɛcogo kɛra mun ye ka ɲɛsin a ka bana ma min dimi tun ka bon kosɛbɛ?
12. Job kɛcogo y’a jira cogo jumɛn na ko Sitanɛ ka kuma ye nkalon ye?
13. Ikomi Job kɛra kantigi ye Ala fan fɛ, o y’a to mun kɛra?
14, 15. Mun na an bɛ se k’a fɔ ko Sitanɛ ye kɛlɛtigɛ kuma min fɔ n’o tun bɛ Job kun kan, o tun ɲɛsinnen bɛ hadamadenw bɛɛ ma?
16. (a) Sitanɛ bɛ baara kɛ ni fɛɛrɛ jumɛnw ye walisa k’a ɲini ka mɔgɔw mabɔ Ala la? (b) Sitanɛ bɛ se ka baara kɛ ni o fɛɛrɛw ye i kama cogo jumɛn na?
17. Kun belebele jumɛn kosɔn an bɛ tugu Jehova ka ci fɔlenw na?
18, 19. (a) Jehova ka ci fɔlen dɔw ye jumɛnw ye? (Yɔrɔ koorilen lajɛ.) (b) An bɛ se k’a dɔn cogo jumɛn na ko Ala bɛ fɛn min ɲini an fɛ, olu man bon an ma kojugu?
20. I ka kan ka jogo ɲuman jumɛnw bɔnya i dusukun na minnu ka di Ala ye? Mun na o jogo ɲumanw nafa ka bon?
21. Mun bɛna i dɛmɛ ka jogo ɲumanw bonya i dusukun na, jogo ɲuman minnu ka di Ala ye?
22. N’i ye i ka ɲɛnamaya kɛ cogo la min ka di Ala ye, i bɛna se ka mun jateminɛ?


c: text/html

text:
TILAYƆRƆBA TAN NI SEGINNAN
Batɛmu ani i ni Ala cɛsira
Krecɛn batɛmu bɛ kɛ cogo jumɛn de la?
I ka kan ka mun ni mun de kɛ walisa ka se ka batise?
Mɔgɔ b’a yɛrɛbakun di Ala ma cogo jumɛn na?
An ka kan ka batise kun kɛrɛnkɛrɛnnen jumɛn na?
“JI FILƐ, mun bɛ ne bali ka batise?” O ɲininkali kɛra san kɛmɛ fɔlɔ la, Etiopi kuntigi dɔ de fɛ. Krecɛn dɔ, min tun tɔgɔ ko Filipe, o y’a jira a la ko Yesu de tun ye Masiya kofɔlen ye. O Etiopika tun ye faamuyali min sɔrɔ Sɛbɛnniw kɔnɔ, o donna a la kosɛbɛ, k’a bila ka wale kɛ o yɔrɔnin bɛɛ la. A y’a fɔ ko a b’a fɛ ka batise.—Kɛwalew 8:26-36.
2 Ni e ni Jehova Seere dɔ ye kalan kɛ koɲuman nin gafe tilayɔrɔba tɛmɛnenw kan, laala i y’a ye sisan ko i labɛnnen bɛ k’a fɔ ko: ‘Mun bɛ ne bali ka batise?’ Sisan i b’a dɔn ko Bibulu ye layidu ta ɲɛnamaya banbali ko la alijinɛ kɔnɔ. (Luka 23:43; Jirali 21:3, 4) Mɔgɔ salenw cogoya ye min ye tigitigi, ani jigiya min bɛ suw ye ka lakunun, i bɛ o fɛnw fana dɔn. (Waajulikɛla 9:5; Yuhana 5:28, 29) A ka ca a la ko i bɛ ka Jehova Seerew sirataama, u ka jɛkulu ka lajɛw la. U bɛ diinɛ lakika sirataama cogo min na, i yɛrɛ y’o ye. (Yuhana 13:35) Min nafa ka bon n’a bɛɛ ye, a ka c’a la ko i y’a daminɛ ka cɛsira don e yɛrɛ ni Jehova Ala cɛ. Nka min nafa ka bon kosɛbɛ, o ye ko sisan b’a sɔrɔ jɛɲɔgɔnya bɛ e ni Jehova Ala cɛ.
3 I bɛ se k’a jira cogo jumɛn na ko i b’a fɛ ka baara kɛ Ala ye? Yesu y’a fɔ Krecɛnw ye ko: “A’ ye taa siyaw bɛɛ la ka u kɛ ne ka kalandenw ye, ka u batise.” (Anw de ye daɲɛw sɛbɛn k’a jɛgɛn; Matiyu 28:19) Yesu yɛrɛ ye misali jira an na a kɛlen ka batise ji la. U ma ji seri-seri a kan dɔrɔn, walima ka ji bɔn a kunkolo kan dɔrɔn. (Matiyu 3:16) Daɲɛ min ye ko “batɛmu,” o bɛ bɔ Gɛrɛkikan daɲɛ na min kɔrɔ ye k’a “su”. O la sa, Krecɛn batɛmu kɔrɔ ye ka mɔgɔ kuuru bɛɛ su siɲɛ kelen ji la.
4 Mɔgɔ minnu b’a fɛ ka jɛɲɔgɔnya sira don olu ni Jehova Ala cɛ, a wajibiyalen bɛ olu bɛɛ ka batise. Batɛmu b’a jira kɛnɛ kan, mɔgɔ bɛɛ ɲɛ na, ko i b’a fɛ ka kɛ Ala ka baarakɛla ye. O b’a jira fana ko i b’a fɛ ka Jehova sago kɛ. (Zaburu 40:8, 9) Nka, walisa ka se ka batise, fo i ka fɛn dɔw de kɛ.
DƆNNIYA NI DANNAYA WAJIBIYALEN DON
5 I ye fɛn fɔlɔ daminɛ ka ban. Cogo jumɛn na? I bɛ ka Bibulukalan kɛ walisa ka Jehova ni Yesu Krisita dɔn, laala Bibulukalan sababu fɛ min bolodala ka kɛ cogo basigilen ni cogo labɛnnen na. (Yuhana 17:3) Nka, fɛn caman wɛrɛ bɛ yen i ka kan ka minnu dɔn. Krecɛnw b’a fɛ ka “fa [Ala] sago dɔnniya la.” (Kolosekaw 1:9) N’i bɛ taa Jehova Seerew ka jɛkulu ka lajɛw la, o bɛna i dɛmɛ kosɛbɛ o sira la. (Heburuw 10:24, 25) N’i bɛ taa lajɛw la tuma bɛɛ, o bɛna i dɛmɛ ka caman fara i ka Ala dɔnniya kan.
6 A jɛlen don ko a ɲininen tɛ i fɛ i ka Bibulu kɔnɔ kuma bɛɛ dɔn i kun fɛ fɔlɔ ka sɔrɔ ka batise. Dɔnniya dɔ tun bɛ Etiopika la, nka a tun mago bɛ dɛmɛ na walisa ka Sɛbɛnniw yɔrɔ wɛrɛw faamu. (Kɛwalew 8:30, 31) O cogo kelen na, halibi fɛn caman bɛ yen i ka kan ka minnu dɔn. Nka, walisa ka dɔnniya sɔrɔ Ala ko la, i tɛna tila abada o kalan na. (Waajulikɛla 3:11) Nka, sani i ka batise, Bibulu kalansira minnu dɔnniya wajibiyalen don, i ka kan ka olu dɔn, ka sɔn olu la. (Heburuw 5:12) Misali la, mɔgɔ salenw cogoya ye min ye tigitigi ani nafa min bɛ Ala tɔgɔ n’a ka Masaya la, i ka kan k’o dɔn, ka sɔn o ma.
7 Nka, dɔnniya dɔrɔn tɛ wasa kɛ, bawo “ni dannaya tɛ, mɔgɔ si ko tɛ se ka diya Ala ye.” (Heburuw 11:6) Bibulu b’a fɔ an ye ko tuma min na Kɔrɛnteka dɔw ye Yesu ka kalandenw ka waajuli kuma mɛn, u ye “dannaya kɛ ka batise.” (Kɛwalew 18:8) O cogo kelen na, Bibulukalan ka kan ka i fa dannaya la ko Bibulu ye Ala ka Kuma fyɛlen ye. Bibulukalan ka kan ka i dɛmɛ ka da Ala ka layidu talenw na, ani ka da a la ko Yesu ka saraka bɛ se ka i kisi.—Josue 23:14; Kɛwalew 4:12; 2 Timote 3:16, 17.
TIƝƐ MINNU BE BIBULU KƆNƆ, O FƆ MƆGƆW YE
8 Ni dannaya bɛ ka bonya i dusukun na, i bɛna a ye ko a ka gɛlɛn ko i kana kuma i ka fɛn kalannenw kan mɔgɔw ye. (Jeremi 20:9) Ka kuma Ala ni a sagonata kan mɔgɔw ye, o wale negeba bɛ don i la.—2 Kɔrɛntekaw 4:13.
9 Tiɲɛ minnu bɛ Bibulu kɔnɔ, i bɛ se ka fɔlɔ ka olu fɔ i somɔgɔw ni i teriw ni i sigiɲɔgɔnw ni i baarakɛɲɔgɔnw ye. I ka o kɛ cogo la min b’a to i tɛ don u gasi la. Waajulibaara min labɛnna Jehova Seerew fɛ, a bɛna diya i ye kɔfɛ ka fara u kan o baara la. I kana siga k’o fɔ Jehova Seere ye min bɛ Bibulukalan kɛ i kun. Ni a yera ko i bɛ mankutuw dafa walisa ka kɛnɛkan cidenyabaara kɛ, fɛɛrɛ bɛna tigɛ walisa e ani i ka karamɔgɔ ani jɛkulu maakɔrɔ fila ka ɲɔgɔn ye.
10 O bɛn’a to i ka se ka Krecɛn diinɛ maakɔrɔ dɔw dɔn kosɛbɛ, minnu bɛ u janto Ala ka sagakulu la. (Kɛwalew 20:28; 1 Piɛrɛ 5:2, 3) Ni o maakɔrɔw y’a ye ko Bibulu kalansira minnu dɔnniya wajibiyalen don, i ye olu faamu ani ko i dalen bɛ olu la, ko i bɛ ka i ka ɲɛnamaya kɛ fana ka bɛn Ala ka sariyakolow ma ani ko i b’a fɛ tiɲɛ na ka kɛ Jehova Seere ye, u bɛna i ladɔnniya ko i bɛ mankutuw dafa walisa ka kɛnɛkan cidenyabaara kɛ i ko kibaru duman weleweledala min ma batise fɔlɔ.
11 Nka, a bɛ se ka kɛ fana ko i ka kan ka yɛlɛma dɔw don i ka ɲɛnamaya kɛcogo la ani i delinako dɔw la walisa ka se ka kɛnɛkan cidenyabaara kɛ. O yɛlɛmaw bɛ se ka kɛ ko dɔw dabilali ye, i ye minnu dogolen to mɔgɔw la. O la sa, sani i k’a ɲini ka kɛ weleweledala ye min ma batise, i man kan tun ka jurumubaw kɛ i n’a fɔ jɛnɛya, dɔlɔtɔya ani dɔrɔguta.—1 Kɔrɛntekaw 6:9, 10; Galasikaw 5:19-21.
KA NIMISA ANI KA TUUBI
12 I ka kan ka ko wɛrɛw kɛ walisa ka se ka batise. Ciden Paul ko: “A’ ye nimisa aw ka jurumuw la ka segin Ala ma walisa aw ka jurumuw ka jɔsi ka bɔ yen.” (Kɛwalew 3:19) Ka nimisa, o ye k’a jira tiɲɛ na ko i ye kojugu minnu kɛ, u kɛli ma diya i ye. A jɛlen don ko nimisa bɛnnen don ni mɔgɔ dɔ y’a ka ɲɛnamaya kɛ Ala ka sariya kansɔsɔli la. Nka, hali ni mɔgɔ dɔ y’a ka ɲɛnamaya kɛ jogoɲumanya kɔnɔ cogo dɔ la, a ka kan fana o tigi ka nimisa. Mun na? Bawo hadamadenw bɛɛ ye jurumutɔw ye, wa u bɛɛ mago b’a la Ala ka yafa u ka jurumuw ma. (Romɛkaw 3:23; 5:12) Sani i tun ka Bibulukalan kɛ, i tun t’a dɔn Ala sago ye min ye. O kosɔn, i tun bɛ se k’i ka ɲɛnamaya kɛ cogo jumɛn na walisa k’o bɛn tigitigi Ala sago ma? O la sa, nimisa ye ko de ye min ka kan.
13 I kɛlen kɔ ka nimisa i ka jurumuw na, i ka kan ka tuubi walima ka ‘segin Ala ma.’ I man kan ka dan nimisa dɔrɔn ma. I ka kan ka ban pewu i ka ɲɛnamaya kɛcogo kɔrɔ ma, wa i jɔlen ka kan ka to o kan tigitigi, ko k’a ta bi la, i bɛna tilennenya de sirataama kudayi. Nimisa ni tuubi ye kow ye i ka kan ka minnu kɛ sani i ka batise.
YƐRƐBAKUN DILI
14 Ko nafama wɛrɛ bɛ yen i ka kan ka min kɛ sani i ka batise. O ye ka i yɛrɛbakun di Jehova Ala ma.
15 N’i bɛ i yɛrɛbakun di Jehova Ala ma tuma min na, i bɛ delili sɛbɛ dɔ de kɛ min kɔnɔna na, i bɛ layidu ta Jehova ye ko i bɛna ale kelenpe dɔrɔn de bato fo abada (Dutɛrɔnɔmɛ 6:15, NW). Nka, mun dun bɛ mɔgɔ dɔ bila k’a yɛrɛbakun di Jehova ma? An ka misali ta cɛ dɔ kan min ɲɛbɔra muso dɔ fɛ. Ni cɛ bɛ ka muso dɔn ka taa a fɛ ani k’a jogo ɲumanw dɔn fana ka taa a fɛ, muso ko bɛ diya a ye ka taa a fɛ. A bɛna se yɔrɔ dɔ la, a bɛna a ɲini o muso fɛ k’a furu, i ko a bɛnnen don cogo min na. Tiɲɛ don ko furu bɛna doni wɛrɛw bila a kunna. Nka, kanuya bɛna a bila ka o ko nafama kɛ.
16 N’i nana dɔnniya sɔrɔ Jehova ko la, ani k’a kanu, o bɛna i bila ka baara kɛ a ye k’a sɔrɔ i ma i tɔ to walima ka dan sigi a batoli la. Mɔgɔ o mɔgɔ b’a fɛ ka tugu Ala Denkɛ Yesu Krisita kɔ, o ka kan ka “ban a yɛrɛ la.” (Marka 8:34) Mɔgɔ bɛ ban a yɛrɛ la ni a b’a ka kow kɛ cogo la min b’a to a yɛrɛ kuntilennaw ni a nidungɔw t’a bali ka Ala kan minɛ cogo dafalen na. O la sa, sani i ka se ka batise, fɛn min ka kan ka kɛ i kuntilennaw bɛɛ la belebele ye i ka diɲɛlatigɛ kɔnɔ, o ye Ala sago kɛli de ye.—1 Piɛrɛ 4:2.
BINNI ƝƐSIRAN
17 Dɔw bɛ siga-siga ka u yɛrɛbakun di Jehova ma, bawo u bɛ siran ka u kun don o ko sɛbɛ sugu kɔrɔ. Olu bolo, ni u ye u yɛrɛbakun di Ala ma, u bɛ kɛ Krecen ye minnu ka kan k’u ka kɛwalew jate Ala ɲɛkɔrɔ, ni u ye kojugu dɔ kɛ. Ikomi u bɛ siran ka ko kɛ min man ɲi ani ka Jehova dusukasi, olu fɛ, a ka fisa u kana u yɛrɛbakun di Ala ma.
18 Ikomi i bɛ k’a ɲini ka Jehova kanu, o bɛna i bila ka i yɛrɛbakun di a ma ani ka i seko damajira bɛɛ kɛ walisa ka i ka ɲɛnamaya kɛ ka bɛn o ma. (Waajulikɛla 5:3) I kɛlen kɔfɛ ka i yɛrɛbakun di Ala ma, siga t’a la ko i bɛna a ɲiɲi i ‘taama cogo ni Matigi [Jehova] cogo ka bɛn, ani…ka a diyaɲɛko kɛ tuma bɛɛ.’ (Kolosekaw 1:10) Ikomi i bɛ Ala kanu, i tɛna miiri ko a sago kɛli ka gɛlɛn kojugu. Siga t’a la ko ciden Yuhana ye kuma min fɔ, i bɛna sɔn o ma. A ko: “Ka Ala kanu, o ye nin de ye, ka a ka ci fɔlenw mara. A ka ci fɔlenw man gɛlɛn.” (1 Yuhana 5:3)
19 A wajibiyalen tɛ i ma ko i ka kɛ mɔgɔ dafalen ye fɔlɔ, ka sɔrɔ k’i yɛrɛbakun di Ala ma. I dan ye min ye, Jehova bɛ o dɔn. A sigilen tɛ n’a ye abada ko i ka fɛn kɛ min bɛ tɛmɛ i seko kan. (Zaburu 103:14) A b’a fɛ i ka i yɛrɛbakun di a ma, wa a bɛna i kɔkɔrɔdon ani ka i dɛmɛ walisa i ka se k’o kɛ. (Esayi 41:10) I bɛ se ka da a la ko n’i ye i ka dannaya da a kan n’i dusukun bɛɛ ye, “a na i ka siraw labɛn.”—Ntalenw 3:5, 6.
BATƐMU YE YƐRƐBAKUNDILI YE ALA MA
20 An tilatɔ filɛ nin ye ka kuma fɛn minnu kan, n’i miirila olu la, o bɛ se ka i dɛmɛ i ka i yɛrɛbakun di Jehova ma delili kɔnɔ. Mɔgɔ o mɔgɔ bɛ Ala kanu tiɲɛ na, o ka kan fana ka “jɔ a la a da la ka kisili sɔrɔ.” (Romɛkaw 10:10) I bɛ se ka o kɛ cogo di?
21 I ka jɛkulu kɔnɔ, mɔgɔ min bɛ wele tubabukan na ko coordinateur du collège des anciens (maakɔrɔ min bɛ maakɔrɔw ka baara labɛn jɛkulu kɔnɔ), i ka kan ka o ladɔnniya ko i b’a fɛ ka batise. A bɛna fɛɛrɛw tigɛ walisa e ni maakɔrɔ dɔw ka ɲininkali dɔw lajɛ ɲɔgɔn fɛ. O ɲininkaliw sinsinnen bɛ Bibulu kalansiraw kan minnu dɔnniya wajibiyalen don. Ni o maakɔrɔw y’a ye ko i bɛ mankutuw dafa, u bɛn’a fɔ i ye ko i bɛ se ka batise jamalajɛ nata la.* Tuma caman na, sani mɔgɔ ka batise, jɛmu dɔ de bɛ kɛ fɔlɔ min bɛ batɛmu kɔrɔ ɲɛfɔ. O jɛmu bantuma na, jɛmukɛbaga b’a ɲini batɛmu ɲinibagaw bɛɛ fɛ u ka ɲininkali nɔgɔman fila jaabi. U bɛ jaabi min di, o ye cogo dɔ ye min fɛ, u bɛ jɔ u ka dannaya la u da la.
22 Batɛmu de b’a jira kɛnɛ kan jama la, ko i ye mɔgɔ ye min y’a yɛrɛbakun di Ala ma ani ko i kɛra Jehova Seere ye sisan. Batɛmu ɲinibagaw fari bɛɛ bɛ su ji la siɲɛ kelen ka tunun pewu waati kunkurunnin kɔnɔ walisa k’a jira jama la ko u ye u yɛrɛbakun di Jehova ma.
I KA BATƐMU KƆRƆ YE MIN YE
23 Yesu y’a fɔ a ka kalandenw ye k’u ka mɔgɔw batise “Fa, ani Den, ani Hakili Senu tɔgɔ la.” (Mace 28:19, LK) O kɔrɔ ye ko mɔgɔ min bɛna batise, o tigi bɛ sɔn Jehova Ala ani Yesu Krisita la i ko a kuntigiw. (Zaburu 83:19, BS; Matiyu 28:18) Hakili senu ye Ala barika walekɛbaatɔ de ye. O la sa, ka batise hakili senu tɔgɔ la, o ye ka sɔn hakili senu jɔyɔrɔ n’a ka baara ma.—Galasikaw 5:22, 23; 2 Piɛrɛ 1:21.
24 O la sa, batɛmu tɛ dɔrɔn ka mɔgɔ su ji la k’a bɔ. Batɛmu ye fɛn nafamaba dɔ de taamasyɛn ye. N’i tununnen bɛ ji la tuma min na, o b’a jira ko i sara i ka ɲɛnamaya kɛcogo kɔrɔ ta fan fɛ. N’i tununnen bɔra ji la tuma min na, i bɔra ɲɛnamaya kura de kama, n’o ye ka Ala sago kɛ sisan. I kana ɲinɛ fana ko i ye i yɛrɛbakun di Jehova Ala yɛrɛ de ma. I ma o di baara dɔ kama, walima ko dɔ kosɔn, walima hadamadenw kama, walima tɔnba dɔ kosɔn. I ka yɛrɛbakun dili ani i ka batɛmu ye e ni Ala ka teriya sɛbɛ daminɛ de ye, n’o kɔrɔ ye ko ka jɛɲɔgɔnya ɲuman don i ni ale cɛ.—Zaburu 25:14.
25 Batɛmu dɔrɔn t’a to mɔgɔ bɛ se ka kisi. Ciden Paul y’a sɛbɛn ko: “A’ ye aw kisili ko baara kɛ ni siran ni yɛrɛyɛrɛ ye.” (Filipekaw 2:12) Batɛmu ye ko dɔ daminɛ dɔrɔn de ye kisili kama. O bɛ na ni nin ɲininkali ye ko: I bɛ se ka to Ala ka kanuya la cogo jumɛn na? An ka gafe in tilayɔrɔba laban bɛna o jaabi.
BIBULU BƐ MIN FƆ
- Krecɛn batɛmu kɛcogo ye ka mɔgɔ kuuru bɛɛ su siɲɛ kelen ji la k’a tunun pewu waati kunkunrunnin na. A tɛ kɛ ni ji seri-serili dama ye mɔgɔ kan.—Matiyu 3:16.
- Sani i ka batise, i ka kan ka dɔnniya sɔrɔ, ka dannaya kɛ, ka nimisa i ka jurumuw na, ka tuubi ani ka i yɛrɛbakun di Ala ma.—Yuhana 17:3; Kɛwalew 3:19; 18:8.
- Walisa ka i yɛrɛbakun di Jehova ma, i ka kan ka ban i yɛrɛ la, i ko mɔgɔ minnu tugura Yesu kɔ.—Marka 8:34.
- Batɛmu ye taamasyɛn ye min b’a jira ko i sara i ka ɲɛnamaya kɛcogo kɔrɔ ta fan fɛ, ani ko i bɛ ɲɛnamaya kɛ sisan walisa ka Ala sago kɛ.—1 Piɛrɛ 4:2.
* Jehova Seerew bɛ jamalajɛw ni kafoba ka jamalajɛ minnu labɛn san o san, tuma caman na, batɛmuw ye olu kɔnɔko dɔw ye.
Ɲininkaliw
1. Mun na Etiopi kuntigi dɔ y’a ɲini ka batise?
2. Mun na i ka kan ka miiri kosɛbɛ batɛmu ko la?
3. (a) Yesu ye ci jumɛn fɔ a ka kalandenw ye? (b) Ka batise ji la, o bɛ kɛ cogo jumɛn na?
4. Ka batise ji la, o bɛ mun de jira?
5. (a) I ka kan ka fɛn fɔlɔ jumɛn kɛ walisa ka se ka batise? (b) Mun na jɛkulu ka lajɛw nafa ka bon kosɛbɛ?
6. I ka kan ka Bibulu dɔnniya hakɛ jumɛn sɔrɔ walisa i ka se ka batise?
7. Bibulukalan ka kan ka mun kɛ i la?
8. Mun bɛna i bila ka kuma i ka fɛn kalannenw kan mɔgɔw ye?
9, 10. (a) Tiɲɛ minnu bɛ Bibulu kɔnɔ, i bɛ se ka fɔlɔ ka olu fɔ jɔni ye? (b) Waajulibaara min labɛnna Jehova Seerew fɛ, n’i b’a fɛ ka i sen don o la, i ka kan ka mun kɛ?
11. Mɔgɔ dɔw ka kan ka yɛlɛma jumɛnw kɛ walisa ka se ka kɛnɛkan cidenyabaara kɛ?
12. Mun na nimisa ye ko ye min ka kan?
13. N’a fɔra ko ka tuubi, o kɔrɔ ye mun ye?
14. I ka kan ka ko nafama jumɛn kɛ sani i ka batise?
15, 16. Ka i yɛrɛbakun di Ala ma, o kɔrɔ ye mun ye? Mun bɛ mɔgɔ bila ka o kɛ?
17. Mun na dɔw bɛ siga-siga ka u yɛrɛbakun di Ala ma?
18. Mun de bɛ se k’i bila ka i yɛrɛbakun di Jehova ma?
19. Mun na i man kan ka siran k’i yɛrɛbakun di Ala ma?
20. K’i yɛrɛbakun di Jehova ma, mun na o dogolen tɛ se ka to?
21, 22. I bɛ se ka jɔ i ka dannaya la i da la cogo jumɛn na?
23. Ka batise “Fa, ani Den ani hakili senu tɔgɔ la”, o kɔrɔ ye mun ye?
24, 25. (a) Batɛmu ye mun taamasyɛn ye (b) Ɲininkali jumɛn ka kan ka jaabi?

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Zimbabwe
ÈZimbabwe , madonnen Zimbabbwe ka Fasojamana korolen Worodugu Rodesia, Rodesia ka Fasojamana ani Zimbabwe Rodesia ye jamana dasogolen ye min be Afrika worodugu yan fan, a bɛ Zanbezi ni Limpopo baw ni ɳɔgɔncɛ. Zimbabwe bɛ danbɔ ni Worodugu Afrika worodugu fɛ, Botswana worodugutlebi, Zanbia sahelitlebi ani Mozanbik kɔrɔn fɛ. Kan madɔnnen saba bɛ Zimbabwe: Ingliz, Shona (o ye Bantu kan ye), ani Ndebele.
This is an excerpt from the article Zimbabwe from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
tfm - simon interpelle niasse pour une unite de l opposition
Ajouter un commentaire
Commentaires
- Ajoutée policeè sènègal yoyu tax nanma bayi senegal...je vous jure yaye doumi ramou rame lagnou xamou gnou louy loi........mak sama cousin gno dèm senegal gnou dèmone ville si goudi pour visite place de l'indep. ma saff saw bouga saw ma yakar ni com europe la nèk ta may jigeen ...done woutt bar bouma dougou....policier arrete gnou dieul sama cousin bi yobouco centrale mane gnou bayima si mbed bi .....


text:
Peru
Peru (Ispanyikan: Peru, Kecua: Piruw, Ayimara: Piruw) mandonnen Peru ka Fasojamana (Ispanyikan: Republica del Peru) ye jamana ye Worodugu Amerika tlebi. A be danbo saheli ni Ikwadori ani Kolonbi, korn ni Brazil, worodugukoron ni Boilivia, worodugu ni Cili ani tlebi ni Pasifik Kogoji.
Peru sigiyoro ye so ye Norte Ciko kodonnyanamaya min ye dunia korolenba do ye ani Inka Mansamara jamana la bonba Kakon-Kolunbu Amerika kono. Ispaniya Mansamara ye yoro in mine 16an kemeda kono k' aka Mansaya sigi min be talike Worodugu Amerika fan camanna. Yeretaa kofe san 1821 (tanishegin mugan ni kelen), Peru marako (politiko) ani nafoloko geleya soro ka soro basigi ka na ani soroko (economic) yiriwa. Peru faaba ye Lima.
Peru sigiyoro ye so ye Norte Ciko kodonnyanamaya min ye dunia korolenba do ye ani Inka Mansamara jamana la bonba Kakon-Kolunbu Amerika kono. Ispaniya Mansamara ye yoro in mine 16an kemeda kono k' aka Mansaya sigi min be talike Worodugu Amerika fan camanna. Yeretaa kofe san 1821 (tanishegin mugan ni kelen), Peru marako (politiko) ani nafoloko geleya soro ka soro basigi ka na ani soroko (economic) yiriwa. Peru faaba ye Lima.
This is an excerpt from the article Peru from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Province Du Kenedougou maps
-
No results found.
Administrative divisionsbakaribougou (Burkina Faso)
bakouani (Burkina Faso)
bama (Burkina Faso)
banankoro (Burkina Faso)
banzani (Burkina Faso)
blari (Burkina Faso)
bleni (Burkina Faso)
brama (Burkina Faso)
chokoro (Burkina Faso)
dana (Burkina Faso)
dialakoro (Burkina Faso)
dinso (Burkina Faso)
diolé (Burkina Faso)
diossogou (Burkina Faso)
dobougou (Burkina Faso)
doulaï-diassa (Burkina Faso)
dé (Burkina Faso)
fakara (Burkina Faso)
fama (Burkina Faso)
faramana (Burkina Faso)
farkasso (Burkina Faso)
galébougou (Burkina Faso)
imatoro (Burkina Faso)
karma (Burkina Faso)
kartasso (Burkina Faso)
katana (Burkina Faso)
kati (Burkina Faso)
koloko (Burkina Faso)
kouana (Burkina Faso)
laranfiéra (Burkina Faso)
lelasso (Burkina Faso)
longoro (Burkina Faso)
mahon (Burkina Faso)
nangorola (Burkina Faso)
nantandougou (Burkina Faso)
ngolokéréla (Burkina Faso)
ngorolaba (Burkina Faso)
ngorolani (Burkina Faso)
niakana (Burkina Faso)
nialé (Burkina Faso)
niamana (Burkina Faso)
nianmbéréla (Burkina Faso)
nianmpédougou (Burkina Faso)
ninkolo (Burkina Faso)
ntobougou (Burkina Faso)
néfanasso (Burkina Faso)
odona (Burkina Faso)
orodara (Burkina Faso)
sarédougou (Burkina Faso)
senasso (Burkina Faso)
sifarasso (Burkina Faso)
sindorola (Burkina Faso)
sinndou (Burkina Faso)
sintasso (Burkina Faso)
smaïri (Burkina Faso)
sokorani (Burkina Faso)
sokorola (Burkina Faso)
soungaribougou (Burkina Faso)
soungolo (Burkina Faso)
souri (Burkina Faso)
sérékéni (Burkina Faso)
tionzébougou (Burkina Faso)
télé (Burkina Faso)
témétémésso (Burkina Faso)
téna (Burkina Faso)
wolokonto (Burkina Faso)
zadierla (Burkina Faso)
zanfara (Burkina Faso)
Province du Kénédougou neighbours
Alternate names of Province Du Kenedougou
Kenedougou, Kènèdougou, Kénédougou
Related places
Click the links to locate on map.Province du Kénédougou (Burkina Faso), Orodara (Burkina Faso), Nianmbéréla (Burkina Faso), Ngorolaba (Burkina Faso), Koloko (Burkina Faso), Bakaribougou (Burkina Faso), Zadierla (Burkina Faso), Tionzébougou (Burkina Faso), Tiémounou (Burkina Faso), Témétémésso (Burkina Faso), Télé (Burkina Faso), Soungolo (Burkina Faso), Soungaribougou (Burkina Faso), Sokorola (Burkina Faso), Smaïri (Burkina Faso), Sintasso (Burkina Faso), Sindorola (Burkina Faso), Senasso (Burkina Faso), Sélédogo (Burkina Faso), Sarédougou (Burkina Faso), Odona (Burkina Faso), Ntobougou (Burkina Faso), Ninkolo (Burkina Faso), Nianmpédougou (Burkina Faso), Niamana (Burkina Faso), Niakana (Burkina Faso), Ngorolani (Burkina Faso), Néfanasso (Burkina Faso), Nantandougou (Burkina Faso), Lougbo (Burkina Faso), Longoro (Burkina Faso), Lelasso (Burkina Faso), Laranfiéra (Burkina Faso), Kouana (Burkina Faso), Kati (Burkina Faso), Katana (Burkina Faso), Kartasso (Burkina Faso), Imatoro (Burkina Faso), Galébougou (Burkina Faso), Farkasso (Burkina Faso), Fama (Burkina Faso), Fakara (Burkina Faso), Dobougou (Burkina Faso), Diolé (Burkina Faso), Dialakoro (Burkina Faso), Chokoro (Burkina Faso), Brama (Burkina Faso), Bouankan (Burkina Faso), Bleni (Burkina Faso), Blari (Burkina Faso), Banzani (Burkina Faso), Banankoro (Burkina Faso), Bama (Burkina Faso), Bakouani (Burkina Faso), Nangorola (Burkina Faso), Dinso (Burkina Faso), Dé (Burkina Faso), Kartiguiniaga (Burkina Faso), Zanfara (Burkina Faso), Téna (Burkina Faso), Souri (Burkina Faso), Sokorani (Burkina Faso), Sinndou (Burkina Faso), Sifarasso (Burkina Faso), Sérékéni (Burkina Faso), Sangoué (Burkina Faso), Dana (Burkina Faso), Wolokonto (Burkina Faso), Nialé (Burkina Faso), Ngolokéréla (Burkina Faso), Mahon (Burkina Faso), Longo (Burkina Faso), Kofila Bé (Burkina Faso), Karma (Burkina Faso), Faramana (Burkina Faso), Doulaï-Diassa (Burkina Faso), Diossogou (Burkina Faso), Zétonasso (Burkina Faso),


text:
Songai Mansamara
Sɔngoi Mansamara, a dɔnnen tuguni ni Songay Mansamara tun ye kakɔn-marakɛ Farafina jamana dɔ ye ani kodɔnɲanamaya yakualen Mali kɔrɔn fɛ. Kataa jona 15an kabla 16an kɛmɛda la, Songay jatelen Afrika mansamaraw labɔnba dɔ ye. Mansamara in tɔgɔ tara kabla kulu fɛ ɲɛmɔgɔya tun bɛ min bolo n’o ye Songay (Kɔrɔbɔrɔ). A faaba tun ye Gao, yɔrɔmin Songai ka jamana sigira kabin 11an kɛmɛda. A ka fanga tun sinsinen Joliba kuruyɔrɔ kan min ye bii Nijer ani Burkina Faso.
Kakɔn Songai Mansamara ɲɛ, yɔrɔ in bɛɛ tun bɛ maralen Mali Mansamara fɛ, min tun ye kodɔnɲanamaya lanafolotigi ba dɔ ye dunia tariku la. Mali y’aka tɔgɔtigiya sɔrɔ aka nafolo dantɛmɛ sabula n’aka jago ye ni Arabula, kafara Mansa Musa ka kabako kokɔrɔlakali hiji kan. Kɛmɛda 15an daminɛ la, Mali Mansamara y’a daminɛ ka bin. Kɛlɛw mansaya golo nɔfɛ ye mansamara lagafo ani mara caman y’i faran. Songai tun ye olu dɔ ye, kasɔrɔ ka Gao dugu tɔgɔbɔlen k’uka faaba kura ye.
A bɛ jigi ko Songai sigira Gao jona san 800 Krista bange kɔ (KK), nka u m’a sigi inafo faaba fo 11an kɛmɛda, Dia Kosoi ka fanga wati. Obɛnata, Dia Shy ye sira bla Soniw ye, kakɔn Sulaiman-Mar yɛlenni ɲɛ, min ye yɛrɛmahɔrɔnya sɔrɔ ani yakalabu Gao dugu kan ani ɲɛblalila Soni Ali Ber ye. Mar bɛ majamu aka fanga kɔsɔn, a kun foshili kabɔ Mali Mansamara kɔnɔ ani k’a yɛrɛta ka Songai mansamara fitini sigi.


text:
Salif Keïta
Salif Keïta bangera Uti tle 25, san 1949 Joliba dugu kɔnɔ. Jɛnselekenaani farafin pop dɔnkilidala ani sɛbɛnina lakodɔnnen don kabɔ Mali la. Sankaɲongon t'a la tɛ dɔnrɔn a tɔgɔ bɔlen ka fɔ Afrika sanu kantigi, nka yefuge don min bɔkolo ye Sunjata Keita ye Mali mansamara sintinbaa fɔlɔ. A bɔkolo in kɔson, a man kan ka kɛ dɔkilida ye min tolen don jeliw ma.
Yefugeya in kera gɛlɛya ye Salif Keita ma aka kabila kɔnɔ min ya to a y'a wolodugu bla ka taa Bamako san 1967. Yen, a donna fanga ka fɔlikulu min tɔgɔ Bamakɔ Super Rail Band. San 1973, a donna "Lasigidenw" fɔlikulu la. Politikiko gerentɛ ya to Salif ani Lasigidenw bɔra ka taa Abijan san 1970 kɔnɔna.


text:
An bɛ nin antɛni jan ninnu ye dugubaw kɔnɔ, an b’u ye togodaw la fana. Telefɔni rezow don. Yalima u bɛɛ bɛ marisiye cogo kelen na wa?
Ni telefɔni rezow bɛ marisiye ni kuran ye dugubaw kɔnɔ, togodaw la, u bɛ marisiye ni gurupu ye.
An bɛ nin antɛni ninnu sigilen ye an ka dugu dɔw kɔnɔ ani gurupuba fila minnu bɛ ɲɔgɔn falen falen.
O gurupu ninnu bɛ taji sɔrɔ tajibaraba dɔ fɛ.
Rezo ninnu kɔlɔsilen bɛ duguw demisɛn dɔw fɛ minnu bɛ sara kalo o kalo rezo tigiw fɛ.
Togodalamɔgɔw n’an ka duguden minnu bɛ dugubaw kɔnɔ, rezo ninnu b’olu kalanso ɲɔgɔn kunnafoniko sira fɛ a n’an ka tunkarankew.
Telefɔni rezow togodaw la, Mali la.
An bɛ nin antɛni jan ninnu ye dugubaw kɔnɔ, an b’u ye togodaw la fana. Telefɔni rezow don. Yalima u bɛɛ bɛ marisiye cogo kelen na wa?
2 Commentaires to “Telefɔni rezow togodaw la, Mali la.”
-
Bonjour,
Votre blog et votre démarche sont intéressants, cela me fait penser au projet d’un ami :
http://africascopie.blog.lemonde.fr/
-
Un autre apercu interessant! You would think they would do more with solar panels too instead of these enormous generators!


text:
Diɲɛ ntolatanba hukumu kɔnɔ, kiliyanw kɛra ka telelabɛnnaw kunfa. Dɔw bɛ fɛ k’u ka telew labɛn, dɔw bɛ ka tele kɔrɔw santa ɲini.
Solomani Sakɔ n’a baarakɛɲɔgɔn, n’olu ye telelabɛnnaw ye Korofina, sigida fɔlɔ la, Bamakɔ, Mali la, olu ye dɔ fɔ o ko kan :
"A ka ca ni kalo 3 ye, an kunfara kiliyanw fɛ, wa bɛɛ bɛ fɛ i ka tele ka labɛn sisan bawo mɔgɔ si de t’a fɛ ka nin koba in jɛ min bɛnna daminɛ tile damadɔ kɔnɔ. An bɛ k’an seko bɛɛ kɛ walasa ka kiliyan bɛɛ nimisi wasa, nka o bɛɛ n’a ta, an dalen t’a la k’a fɔ ko nin tele ninnu bɛɛ bɛna se ka labɛn ka bɛn ntolatan daminɛ ma bawo tele caman bɛ yan an ma maga minnu na fɔlɔ. Dɔw y’a to fɔ waati ka surunya ka sɔrɔ ka na n’u ka telew ye, o de kɛra kɛ ko gɛlɛya sababu ye. Nin senfɛ, n’ba fɔ kiliyanw ye ko nin ko suguw senfɛ, u ka kan ka labɛn bɛ sabati joona yanni a don ka surunya. O de kaɲin ka tɛmɛ i k’a to don ka se ka sɔrɔ kana n’i ka dilalifɛn ye, bawo a ka ca a la a tɛna se ka labɛn ka bɛn a don ma.
Tele labɛnta cayara yan fɔ an y’a ŋaniɲa ko an tɛna dɔwɛrɛ minɛ tugun walasa an kana na kiliyanw jigilatigɛ.
O cogo kelen na, tile kuuru, mɔgɔw bɛ na tele kɔrɔw santa ɲini an fɛ yan. O bɛɛ kun ye ka se ka nin ntolatanba in lajɛ, min bɛ Farafinna kun kan kosɛbɛ nin sen in na.
A kɛra cogo o cogo, an bɛna an seko bɛɛ kɛ walasa ka kiliyan bɛɛ nimisi wasa"


text:
Rwanda
Rwanda ka Fasojamana ye jamana fitini ye ani jamana dasɔgɔlen min bɛ Dala Ba yɔrɔ la kɔrɔn-cɛma Afrika, a bɛ danbɔ ni Uganda, Burundi, Kongo ka Bɛjɛfanga Fasojamana ani Tanzania ye. A bɛ talikɛ mɔgɔ milion 10.1. Rwanda ye Afrika jamanaw lakoronen ye. Jamanaden fanba bɛ sɛnɛ matarafa. Tu jamana ani kulu dugukolo duman, fasojamana fitini bɛ wele « Kulu bankelen dugu » (Franse : Pays des Mille collines) Kinyarwanda n’o y’uka kan ye a bɛ fɔ (Igihugu cy’Imisozi Igihumbi).
Jamana in kera selekenani ɲɛjɔyɔrɔ ye Rwanda jahadi fagali senfɛ san 1994. Rwanda ɲinini boloda ka kɛ Forobanafolo tɔnden ye, latigɛ bɛna ta ka kɛɲɛ min ma san 2009.


text:
Ali Baba ni n'sonke binaani kɛlɛ
Ali Baba ni n'sonkɛ binaani maana don ne ba do: « mille une nuits ». A bɛ Ali Baba ka n'sonkɛ binaani ka nafolo n'sunnyɛli nyɛfô. A sera ka kisi a k'a barakɛla ka gnuma ya kôso.
Ali baba ni Kasimu tun ye balima fila ye, minu tun sigilen bè jamana jan do kono. Kasimu tun ye jagokèlawariyigi ye, k'a soro Ali baba tun ye ye faantan dogofeerela ye. Don do, k'a to dogogni na kungo koko, Ali baba ye ce binaani ye sow kan. Wagaden girimanbawtun dulonnen don u kelen-kelen bè kèrè la Ali baba y'u ye k'a to jiri min sanfè, ce binaani ninnu nan'u ka sow siri o jirisun na; okofè u n'u ka wagandew y'u gnèsin kulu do ma. Ce binaani kolen ninnu ka gnèmoko y'i jo k'a fo: « Sezamu, dayèlè ! » O yoroni bèla kulu y'a yèrè jengè, ka da yèlè u ye. Kuluwoba do tun da don. Ce binaani donna, o nko, kuluwo datugura a yèrè ma. O kofè, kulu jègènna tugun, ce binaani bôra. U ka kuntigi ko: « Sezamu, i datugu ! »; kuluwo datugura a yèrè ma. U taalen kofè Ali baba jiginna ko bô sanfè, k'i gnèsin kulu ma. A fana ko: « Sezamu, i dayèlè » kulu y'i jèngè, ka doyoro jira Ali baba la. A ye dakabananfèw doro de y'agne la: wagadew caman ani segiw falen sanu ni warijè masiriw la, a y'a do o yôrô de la ko ninu ye nson de ye. A yèrè ye sanu ni wari ceman ta, ka tila k'i jo dala ko: « Sezamu, i dayèlè » Kuluwo dayèlè la a yèrèma, a bora; a boeln ko: « Sezamu, i datugu! » kuluwo datugura a yèrè ma. A selen a ka so, a ye sanu ni wari jir'a muso la, ani a sôrô cogo. Jaa ! O yoroni bè la a muso boli ka taa kuma bè fô Kasimu muso ye. O fana ya fô a ce ye. Kasimu fana nana Ali baba kama. A y'i kanto a ma: « i ka wari soro cogo fo n' ye wali n'ga taa i kofo polisiw ye » Ali baba ya a jaabi: « n'balenkè Kasimu, ne tè siran n'gan nba a gnèfo i ye ka dakan i n'balen ye. « N bè min fo i ye, i kolsi i yèrè la, bawo sanu ni wari ni ninni ye nson jugumanba binaani de ta ye ». O kofè, Ali baba y'a fo Kasimu ye, a ka kan min kè. Kasimu tara kuluwo kono. A ye sanu ni wari caman ta, a bo to a hakil boro kilisin ko. Fo nsonw na a soro ye ka mi nè ka fagan.
Ali baba ni Kasimu tun ye balima fila ye, minu tun sigilen bè jamana jan do kono. Kasimu tun ye jagokèlawariyigi ye, k'a soro Ali baba tun ye ye faantan dogofeerela ye. Don do, k'a to dogogni na kungo koko, Ali baba ye ce binaani ye sow kan. Wagaden girimanbawtun dulonnen don u kelen-kelen bè kèrè la Ali baba y'u ye k'a to jiri min sanfè, ce binaani ninnu nan'u ka sow siri o jirisun na; okofè u n'u ka wagandew y'u gnèsin kulu do ma. Ce binaani kolen ninnu ka gnèmoko y'i jo k'a fo: « Sezamu, dayèlè ! » O yoroni bèla kulu y'a yèrè jengè, ka da yèlè u ye. Kuluwoba do tun da don. Ce binaani donna, o nko, kuluwo datugura a yèrè ma. O kofè, kulu jègènna tugun, ce binaani bôra. U ka kuntigi ko: « Sezamu, i datugu ! »; kuluwo datugura a yèrè ma. U taalen kofè Ali baba jiginna ko bô sanfè, k'i gnèsin kulu ma. A fana ko: « Sezamu, i dayèlè » kulu y'i jèngè, ka doyoro jira Ali baba la. A ye dakabananfèw doro de y'agne la: wagadew caman ani segiw falen sanu ni warijè masiriw la, a y'a do o yôrô de la ko ninu ye nson de ye. A yèrè ye sanu ni wari ceman ta, ka tila k'i jo dala ko: « Sezamu, i dayèlè » Kuluwo dayèlè la a yèrèma, a bora; a boeln ko: « Sezamu, i datugu! » kuluwo datugura a yèrè ma. A selen a ka so, a ye sanu ni wari jir'a muso la, ani a sôrô cogo. Jaa ! O yoroni bè la a muso boli ka taa kuma bè fô Kasimu muso ye. O fana ya fô a ce ye. Kasimu fana nana Ali baba kama. A y'i kanto a ma: « i ka wari soro cogo fo n' ye wali n'ga taa i kofo polisiw ye » Ali baba ya a jaabi: « n'balenkè Kasimu, ne tè siran n'gan nba a gnèfo i ye ka dakan i n'balen ye. « N bè min fo i ye, i kolsi i yèrè la, bawo sanu ni wari ni ninni ye nson jugumanba binaani de ta ye ». O kofè, Ali baba y'a fo Kasimu ye, a ka kan min kè. Kasimu tara kuluwo kono. A ye sanu ni wari caman ta, a bo to a hakil boro kilisin ko. Fo nsonw na a soro ye ka mi nè ka fagan.
This is an excerpt from the article Ali Baba ni n'sonke binaani kɛlɛ from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Diπe Ɲunkuluko: faransijamanakibarucaringafewy’ajirak’afᴐ ko: (Charles abedo) n’oyekibarucaringafe dᴐ ye, o welelabᴐgᴐ jeninenkank’adasilameyahakewkᴐlᴐshilikowcakeda dᴐ kadamakashikan.
Iknakibarulaselawy’aminekabᴐ (Le Figaro) kibarucarinyᴐrᴐlatelebasnfeko: (Charles malka) n’aleyechalesabedokaavogaye ale y’ajirak’afᴐ ko: ninkibarucaringafey πemᴐgᴐbawelelabᴐgᴐ jeninenkank’adakakibaruya dᴐ carinnikansilameyanikuranakanjulyekalo tile tan nan don san 2013.
Akofanako: silamewkanincakeday be lakodᴐnnide nᴐfe jamanaykᴐnᴐ!.
Wakoninkibarucaringafeyjalakila de ko: aye fenwsebenminunb’atonisiyawolomanidiinewolomanifarafaralibenajamanadenwni πᴐgᴐnce, anikadankarkeisilameyalahᴐrᴐmakow la.
Silamewkatᴐn min kabarawbenedosilameyahakewkᴐlᴐshilikow ma o y’ajirak’afᴐ ko: watibesilamewb’udamakashijamanaykiritike sow la walasajateminenikiriwbesekatikesilameyahᴐrᴐmawlagosilikow la kongawatibekibarucaringafenununb’uyerebᴐ nindamakashinununnanishariyasiradᴐw ye, ngakoninseynaulubenasiraw ta walasakasekajalakiysabatininkibarucaringafeykansbula ale ma maakelendᴐgᴐyawak’ayesilameyabeelajelen de dᴐgᴐya.
Wako(LDJM) n’oyesilamewkahakewkᴐlᴐshitᴐn ye, ale be talikeavokamaa 120, b`πᴐnko la, kabᴐ faransijamananimarokjaman maw la, waulukabarawbennedosilameyajuguyakown’ahakewlapasa li kow ma
1314234


text:
Namibia
Namibia, madɔnnen Namibia ka Fasojamana, ye jamana ye min bɛ kɔrɔnfɛ Afrika Atlantik dankan dala. A bɛ danw tla ni Angola ani Zanbia saheli fɛ, Botswana kɔrɔn fɛ, ani Worodugu Afrika worodugu fɛ. A y’aka yɛrɛta sɔrɔ kabɔ Worodugu Afrika la san 1990 a faaba ye Windok ye (Jermani la: Windhuk). Namibia ye tɔnden dugu ye Keleyalen Mantow KM (UN) la, Worodugu Farafin Yiriwali Jɛkulu WFYJ (SADC), Afrika Kelenya AK (AU), ani Forobanafolo Mantow. A tɔgɔdara Namib Sahara la.
This is an excerpt from the article Namibia from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Kap Verdi
Kap Verdi ka Fasojamana (Portigikan: Cabo Verde, fɔcɔgɔ [kabu verdi] ye jigun dugu ye min gunw kamarilen Makronesia yɔrɔ Saheli Atlantik Kɔgɔji kɔnɔ, Afrika tlebi dankan fɛ ka ɳashin Moritani ani Senegal ma.
A ka bo dɔni ni 4000 km2 (bametri wanani kɛnɛ). A jamanadenw jatelen mɔgɔ 5000000 sanfɛ. Kap Verdi faaba ye Praya. Kɔrɔlen jigun in tun ma sigi mɔgɔ fɛ, f'a nara lakodɔn ani ka mara Portigiziw fɛ 15an (kɛmɛda tannidurunan), kasɔrɔ k'a yɛrɛta kabɔ Portigal bolo san 1975.
kata san 2007, Kap Verdi jatera jamana yiriwata ye (developing country) kabɔ Lafitini Jamana Yiriwalen la.


text:
France
France (frans), madɔnnen Franse Fasojamana (Franse: République française) galo dugukolo don min bɛ Tlebi Eropa ani min bɛ kamarilen jikɔkan jigunw na ani duguw gun werew la. Galo jamana France fɛnsɛnen kabɔ Mediterane Ji kabla Ingliz Bajalan ani Saheli Ji; ani kabɔ Rine la kabla Atlantik Kɔgɔji la. A bɛ fɔ France galo jamana ma (Tinkunwɔrɔ) a dugukolo kɛcogo kama. France ye jamanakuntigi sigi fasojamana. Aka yefen labonba ɲɛfɔlen Mɔgɔ ani Duguden Josira ka Datigɛli kɔnɔ.
France bɛ danbɔ ni Beljik, Luxembourg, Germani, Swisi, Itali, Monako, Andora, ani Espaɲi ye. Aka kɔkan dugu kɔsɔn, France bɛ dan tla ni Brazil, Suriname ani Nederland Anti ye. France tugulen Keleyalen Mansamara (UK) la ni Bajalan Dugujukɔrɔwo ye min bɛ tɛmen Ingliz Bajalan jukɔrɔ.
France tun ye dunia fangama jamanaw dɔ ye kabi kɛmɛda 17nan laban cema wati. 18nan ani 19nan kɛmɛdaw kɔnɔ, France ye jɔlikɛ mara mansamara baw dɔ la min bɛ fɛnsen Tlebi Afrika ani Worodugu Asia ka se ka yɔrɔ kofɔlen in sekonidɔnko ni politikow yɛlɛma a sago la. France ye jamana yirwalen


text:
Jɛnselekenaani Wariko Kondo
Jɛnselekenaani Wariko Kondo (Ingliz: International Monetary Fund) Franse: Fonds Monétaire International) ye jɛnselekenaani jɛkulu ye min bɛ kɔlɔshilikɛ dunia nafoloko taabolo la ka kɛɲɛ ni sɔrɔkodɔnba bolodaw ye tɔnden jamanaw kɔnɔ. A bɛ dɛmɛ lase krenkrenneya la jamanaw ma minu bɛ gɛlɛya kɔnɔ falen hakɛ ani sarali jatigɛ taboloma. A bɛ nafoloko dɛmɛkɛ aka tɔndenw ye min b'a kɛ jurudonna ye jigitigɛ tuma. A dagayɔrɛ Washinton Dugu ye, USA.
Jɛnselekenaani Wariko Kondo sintira san 1944 walasa falenni hakɛw baasigi ani ka dɛmɛkɛ ka ɲɛshin jɛn sarali taabolo ma. JWk tɔnden ye jamana 185 ye.


text:
Giripu pɔrisini
Giripu pɔrisini
Mɛkisiki kɛnɛya sabatili ɲɛmɔgɔw sirannen bɛ kosɛbɛ lɛɛbana dɔ ɲɛ a bɛ fɔ min ma ko giripu pɔrisini. Bana in ye mɔgɔ 68 faa kaban kunnafoni in di waati yɛrɛ la Mɛkisiki, wa mɔgɔ 1000 fana man kɛnɛ. Siran kɛlen bɛ bana in ɲɛ kosɛbɛ bawo a ka mɔgɔ minɛta de ka ca demisɛn kunda, ka sɔrɔ, o si hakɛ man kan ka k’a ka minɛta ye. Mɔgɔ dɔw fɛ, bana in bɛna kɛ bana basigilen ye, dɔw fɛ, dabali min tigɛra kɛnɛya baarakɛlaw ni jamana ɲɛmɔgɔw fɛ, o fanga bonya na kojugu, dɔw sirannen bɛ ka tɛmɛn kojugu, f’u tɛ fɛ ka bɔ u ka daw fɛ, walima n’u bɛ bɔ, u b’u yɛrɛ masike ( ɔwɔ, nin funteni in na, n’ye mɔgɔ fila ye esaripu b’u la!).Minnu dalen b’a la k’u bɛ ɲɔ ka ɲɛ, olu bɛ mikisi (mucus) bila u ŋɔnnɔ fɛ. Dɔw cɛsirilen don fana ka hakilinnaw ɲinin, o yɛrɛ de ye ko in na gɛlɛmanba ye. [1]


text:
Samori Ture
Samori Ture walima Samori Ibn Lafiya Ture san (1830 - 1900) ye Wasolo Mansamara sintinba ye san 1882. Silameya fanga don min ye tuloblen ka mara kunben Farafina tilebi fɛ fokase a minɛni ma san 1898.
ɲanamaya kunfɔlɔ[yɛlɛma]
Samori bangera Maniɲanbalandugu Gine kɔrɔn-worodugu fɛ. A bɔra Jula du kɔnɔ min tun ni Eropakaw donnen ɲɔgɔnna. Eropa ka julaya ye Afrika jula jamana dɔw nafolotigiya. Tasuma-marifa donni ye kɛlɛw taabolo yɛlɛma Farafina.
San 1848 kɔnɔ, Samori bamuso minera kɛlɛ sinfɛ Sɛrɛ Brulaye fɛ kabɔ Sisew ka kabila la. Samori ye a-yɛrɛ tunɔmada mukɔson a bamuso be kanhɔnrɔya ni baara kɛli ye Sisew ka mara kɔnɔ. O senfɛ, A sera ka marifaci kalan. Fɔ kan na, a ye san wolonfla, kalo wolofla ani tile wolonfla kɛ Sisew bolo baara kasɔrɔ ka boli n'a bamuso ye.
O kɔfɛ, a donna Beretew ka kɛlɛbolo la, minu tun ye Sisew jugu ye, san fla kɔnɔ, jani a ka sengin Kamaraw aka mɔgɔw ma. A sugantilen ka kɛ "Kɛlɛtigi" ye Diyala san 1861, Samori y'i kali ka b'aka mɔgɔw latanga kabɔ Beretew ani Sisew fila bɛɛ ka bikanni ma.


text:
Gana
Gana ka Fasojamana ye jamana ye Tlebi Afrika. A bɛ danbɔ ni Cote D’Ivoire, (Samaɲi Dankan) tlebi fɛ, Burkina Faso Saheli fɛ, Togo kɔrɔn fɛ, ani Gine Jisigiyɔrɔ worodugu fɛ. Gana daɲɛ kɔrɔ “Mansakɛ kɛlɛkɛla”.
Ka kɔn marakɛ wati ɲɛ, Gana tun sigilen mansamara caman fɛ, Ga-adangbe b’o la kɔrɔnfɛ dankan kan, gerekan Mansamara ani fanga fitini wɛrɛw jidala ani gerekan. Jago ni Eropa yiriwara donɲwana kɔfɛ ni Portigisiw ye tandurunan kɛmɛda kɔnɔ. O kɔ Britishiw y’uka mara sigi Sanu Dankan na san 1874.


text:
Pirates of the Caribbean 4: On Strangers Tides (Blu-ray)
Blu-ray - Norsk omslag
Forventet leveringstid: 2-5 arbeidsdager
Leveres av CDON.COM
- Inngår i kampanje:
- 2 Blu-ray for kr 149
- Kampanje:
- Kjøp nå – betal i oktober
Pirates of the Caribbean 4: On Strangers tides, er en gull pakke, den inneholder alt, den har spenning, kjerlighet, frykt og mot. ( og havfruer) anbefaler den på det sterkeste. du kommer til å kose deg med filmen og komme til å se den flere ganger. Du kommer ikke til å angre på kjøpet av denne filmen :D
» Var denne anmeldelsen nyttig?
0 poeng
beeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeest movieeeeeeeeeeeeeeeee in the world,beeeeeeeeeesteeeeeeeeeeeee fiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiilm iiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiii veeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeerden!!!kjøøøøøøøøøøøøøøp deeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeen kjøøøøøøøøøøøøøøøp deeeeeeeeeeeeeen.baaaaaaaaaaaaaaaareeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeee gjøøøøøøøøøøøøøør deeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeet uanseeeeeeeeeeeeett hvooooooooooor mye filmen koster gjørdeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeee
» Var denne anmeldelsen nyttig?
-2 poeng


text:
Komore gun
Komor (Arabukan: جزر القمر Juzur al-Qumur), madɔnnen Komor ka Faraɳɔkan (franse: Union des Comores, Arabukan: الاتحاد القمري al-Ittihad al-Qumuryy) ye jigun manto ye India Kɔgɔji kɔnɔ a sigilen Afrika dankan kɔrɔyanfan, Mozanbik Bajalan, saheliyanfan, Madagaskar saheliyanfan ani Mozanbik sahelikɔrɔ niɳɔcɛ. Jamana lasuruman Komor la ye Mozanbik ye, Tanzania, Madagaskar ani Seshele. Jamana don min bɛ Arabu Badenyajuru bɛ jamanaw worodugu. Ni 1862 km2 (ka Mayotte sen t'a la), Komor ye jamana Afrika manto lafitini sabanan ye fensen taboloma. Ni jamanaden min jatelen mɔgɔ 798000, Afrika manto lafitini wɔrɔnan don - alinayasɔrɔ k'a jamanadenw jɔsɔ bɛ sanfɛ Afrika kɔnɔ. A tɔgɔ minera Arabukan daɳɛ la qamar (kalo).
This is an excerpt from the article Komore gun from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Kulibali
Kulibali (tubabukan: Coulibaly) ye Mali jamu do ye ni gafe ye kono an bɛ na kuma a na coco kan ani a korɔ kan. N'ga tariku bɛ kuma kulubali na coco fila kan. Ni kuma mɛna kɔsɛbɛ, baden ma fila sera badala u tun bɛ fɛ ka batigɛ n'ga kulu tun tɛ yɛ ku lase ba kɔfɛ. U diora ka mɛ wa u tun kamana gana, tumani dɔron jɛgɛba dô bɔra ku la tɛmɛ n'ga yani a ku se ba kofɛ a ye nyini badenw fila ni nu fè: « aw ye lahiru ta n'gne fô ka ta aw sa a ni bɔna si ta na ne soko dun». U bè na o ka wa jɛgɛba ye ba tigɛ ni u ye. Ola u jamu kɛra kulun-bali. Okôrô ko kulun tagna ma se kuw ka batiguè bali. Ni yé kulibali na coco dô wèrè yé.
A na coco filan anw bè na kuma ɔ kan. Ni fènè tun mana kosèbè masa kè dô tun bè bamana dugubala denkè wôrô tun bè a bolo ni u bè togô tun ko bua, Masadian de tungne a bè la kôrobale ye. A dôguèw tun bè sow ni marifaw ta sôgô ma ô sôgô ka taga kunkola ka sègui n'ga Masadian tun tè son ô ma, a ni a tun tè foyi sunôkô dôron tè. Dondô masakè ye a denw wele ku ladi ani ku fô u ka kugo tagala n'ga Masadia dogoya ko sè ka da a ka ko kè taw kan. Masadia na ni dimi ka a fa ka du bila ka ta kuluba dôla. A kèra dôsoba yé a ni tiè fâri fô ka na kulu bli môgɔ yèrèw la ani dôsow la. Ôla môgô ye a wéle kulibali.
A na coco filan anw bè na kuma ɔ kan. Ni fènè tun mana kosèbè masa kè dô tun bè bamana dugubala denkè wôrô tun bè a bolo ni u bè togô tun ko bua, Masadian de tungne a bè la kôrobale ye. A dôguèw tun bè sow ni marifaw ta sôgô ma ô sôgô ka taga kunkola ka sègui n'ga Masadian tun tè son ô ma, a ni a tun tè foyi sunôkô dôron tè. Dondô masakè ye a denw wele ku ladi ani ku fô u ka kugo tagala n'ga Masadia dogoya ko sè ka da a ka ko kè taw kan. Masadia na ni dimi ka a fa ka du bila ka ta kuluba dôla. A kèra dôsoba yé a ni tiè fâri fô ka na kulu bli môgɔ yèrèw la ani dôsow la. Ôla môgô ye a wéle kulibali.
This is an excerpt from the article Kulibali from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
ƝƐFƆLI FARANKANW
Yala Yesu bangera Desanburukalo la wa?
YESU bangera don min na, Bibulu ma o don tigitigi fɔ. Nka, a bɛ kun ɲɛnama di an ma walisa k’a jira ko a ma bange Desanburukalo la.
Yesu bangera san kalo min na Bɛtilɛhɛm dugu la, an k’an miiri o kalo waati cogoya la. Yahutuw ka Kisleu kalo la (n’o bɛ bɛn Nowanburukalo ka taa se Desanburukalo ma) o tun ye nɛnɛ ani sanji kalo ye. Tebɛt kalo tun bɛ tugu o la (Desanburukalo ka taa se Zanwuyekalo ma). O san waati nɛnɛ hakɛ ka bon fo tuma dɔw la gilasi hakɛ tun bɛ yɛlɛ kosɛbɛ. Bibulu bɛ min fɔ o waati cogoya ko la, an ka o lajɛ.
Esdrasi, n’o ye Bibulu kitabu sɛbɛnna dɔ ye, o y’a jira tiɲɛ na ko nɛnɛ ani sanji bɛ na Kisleu kalo la. A kɛlen k’a fɔ ko jamakulu dɔ y’u lajɛ Jerusalɛm, “o kɛra san kalo kɔnɔntɔnnan [kisleu] tile mugannan don”, Esdrasi b’a fɔ ko o mɔgɔw tun bɛ “yɛrɛyɛrɛ…sanji kosɔn.” O san waati cogoya la, jamakulu lajɛlen yɛrɛ y’a fɔ ko: “Sanji ka bon, mɔgɔw tɛ se ka u jɔ kɛnɛma.” (Esdrasi 10:9, 13; Jeremi 36:22) An b’a famu kun min na o yɔrɔ bagangɛnnaw tun bɛ fɛɛrɛ tigɛ walasa u n’u ka baganw kana to kɛnɛma sufɛ, Desanburukalo masurun na.
Yesu bangera tuma min na, sagagɛnnaw n’u ka saga kulu tun bɛ kungo kɔnɔ su fɛ
Nka, Bibulu b’a fɔ ko Yesu bangera su min na, sagagɛnnaw tun bɛ kungo kɔnɔ ka u ka saga kuluw kɔlɔsi. O la sa, Luka n’o ye Bibulu kitabu sɛbɛnna dɔ ye, o y’a jira ko o waati la, sagagɛnnaw tun “bɛ si ɲɛ na kungo kɔnɔ ka u ka sagaw kɔlɔsi” Bɛtilehɛm dugu kɛrɛfɛ. (Luka 2:8-12) I y’a kɔlɔsi ko sagagɛnnaw tun bɛ kungo kɔnɔ o waati la; u tun tɛ bɔ tile fɛ dɔrɔn. U ka saga kuluw tun bɛ kɛnɛmana na sufɛ. Ɲɛfɔli minnu kɛra ko u tun bɛ kungo kɔnɔ, yala nɛnɛ ani sanji min bɛ kɛ Desanburukalo la, olu ni o ɲɛfɔli bɛ bɛn ɲɔgɔn ma wa? Ayi, u tɛ bɛn ɲɔgɔn ma. Bawo, ko minnu kɛra Yesu ka bangeli la, olu b’a jira ko a ma bange Desanburukalo la.*
Yesu sara tuma min na, Ala ka Kuma b’o waati tigitigi fɔ k’a jɛya. Nka a bangera don min na, Bibulu bɛ kunnafoni dɔɔnin dɔrɔn de di o kan. O b’an hakili jigin Masakɛ Solomani ka kuma dɔ la ko: “Tɔgɔ ɲuman ka fisa ni tulu suma duman sɔngɔ gɛlɛn ye. Mɔgɔ sa don ka fisa ni a bangedon ye.” (Waajulikɛla 7:1) Ikomi Bibulu bɛ dalilu walawalalen caman di Yesu ka cidenyabaara ani a ka saya ko la, o la sa, a tɛ bali an na ko Yesu bangera waati min na, Bibulu ma kunnafoni walawalalenw di o kan.
* Walisa ka kunnafoni caman wɛrɛw sɔrɔ, gafe min bɛ wele tubabu kan na ko Comment raisonner à partir des Écritures, ɲɛ 161nan fo 165nan, o lajɛ. A dilanna Jehova Seerew fɛ.


text:
Rozmowa skierowane do chłopaków
Czy z wami rozmawiał już tato o seksie i o innych sprawach z tym związanych. Jeszcze informuje ,że mam 13 lat.
ODPOWIEDZI (9)
chwilę temu
AnonimowyAnAlfabeta 2009-12-21 17:16:55
niee
szczepek05 2009-12-22 19:43:26
nie
kradzionemaarzenia 2009-12-21 17:27:17
Nie:P
Genubi 2010-01-06 21:54:55
nieeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeee
- Pytanie raczej do chłopców :P Czy macie takie... 1 godziny temu
- Mam dość specyficzne pytanie. Mój chłopak... 3 godzin temu
- Pytanie raczej do facetów . Jakie pieszczoty... 12 godzin temu
- Czy to źle, że mam 13 lat i uprawiałam sex z... 1 dnia temu
- Co to znaczy " sex w różnych postaciach " ehh..... 1 dnia temu
Szukasz porady? Napisz!
Inne pytania z kategorii Seks:
-
Pomocy! Otóż moja przyjaciółka ma ciężkie...
pretensje że podnieciłam jej chłopaka. Było to na basenie gdy wybrałam się razem z Magdą i Patryk...
-
Co to znaczy sex analny ?
-
Siema mam taki problem mam 16 lat i mam brata 13...
i 17 lat i wiadomo,że wszyscy sie masturbujemy bo to chyba normalne ;d ale ja to robiw w ukryciu ...
-
dlaczego wg was dziewictwo jest takie zbyt cenne?
czy ktoś żaluje że straciłyscie dziewictwo zbyt wczesnie?
-
hej mam maly problem. wczoraj z moim chlopakiem...
wpadlismy, pekla nam gumka i dzis wzielam lek escapelle , ktory zapobiega ciąży. a 5 godz przed b...


text:
Fuseaux horaires et l'heure locale - Afrique
Algérie, Angola, Bénin, Botswana, Burkina Faso, Burundi, Cameroun, Cap-Vert, République centrafricaine, Tchad, Comores, République du Congo, République démocratique du Congo, Côte d'Ivoire, Djibouti, l'Egypte, la Guinée équatoriale, l'Erythrée , Ethiopie, Gabon, Gambie, Ghana, Guinée, Guinée-Bissau, Kenya, Lesotho, Liberia, Libye, Madagascar, Malawi, Mali, Mauritanie, Maurice, Mayotte, Maroc, Mozambique, Namibie, Niger, Nigeria, Réunion, Rwanda, Saint_Helena, Sao Tomé-et-Principe, Sénégal, Seychelles, Sierra Leone, Somalie, Afrique du Sud, Soudan, Swaziland, Tanzanie, Togo, Tunisie, Ouganda, Sahara Occidental, Zambie, Zimbabwe


text:
Xaranse 7
Nanse Ala xa Mangɛya ra ?
1. Nanse Ala xa Mangɛya ra ?
Ala xa Mangɛya mangasanɲi nan a ra naxan sabatixi koore. A fama nɛ yi duniɲa mangasanɲi birin tide tongode a Ala waxɔnfe rakamali koore ra anun bɔxi ma. Xibaaru fanɲi n de nan na ki ! A gbe mu luxi, Ala xa Mangɛya xa adamadie waxɔnfe birin rakamali a xa mangasanɲi saabui ra. A lanɲi sama nɛ daali birin tagi duniɲa ma. — Daniyɛli 2:44, TMN ; Matiyu 6:9, 10 ; 24:14 xaran.
Mangɛ lan a xa lu mangɛ taa. Na Mangɛya xunma, Yehowah bara Isa findi mangɛ ra. — Waxayi 11:15 xaran.
2. Munfe ra Isa nan sugandixi na mangɛ ra ?
Isa nan findixi na Mangɛ ra barima a fan a man nu fe fanɲi nan xun magerema (Yaya 1:14). Safe na fari, sɛnbɛ yati na a bɛ adamadie malife ra, ba a luma koore nɛ a bɔxi yaamari. A to keli faxɛ ma, a naxa te koore a a magoro Yehowah yirefanɲi ma han na sa a findima mangɛ ra tɛmui naxɛ (Eburu 10:12, 13). A donxɔɛ ra, Ala naxa sɛnbɛ so a yi alako a xa duniɲa yaamari. — Daniyɛli 7:13, 14, TMN xaran.
3. Isa nun nde fama duniɲa yaamaride ?
“ Tinxin mixie ” n dee mayegetixi nɛ won yama alako e na faxa e xa te koore Isa malide nan Mangɛya ra (Daniyɛli 7:27, TMN). Na tinxin mixie singe naxee sungandi findi Isa xa xɛɛrae nan na. Na xanbi Yehowah naxa tinxintɔɛ gbɛtɛe sa e xunma, xamɛe nun ginɛe, han to lɔxɔɛ. Alo Isa, e fama nɛ rakelide faxɛ ma. — Yaya 14:1-3 ; Korinti I 15:42-44, TMN xaran.
Mixi yeri tema koore ? Isa nee xili sa nɛ “ xuruse gɔɔrɛ lanma ” (Luki 12:32). E xasabi findima mixi wulu keren wulu tongo naani nun naani (144 000). Nee nun Isa nan fama bɔxi yaamaride. — Waxayi 14:1 xaran.
4. Nanse raba Isa to a xa yaamari fɔlɔ ?
Ala xa Mangɛya a xa wali fɔlɔxi kabi ɲɛ wulu keren kɛmɛ solomanani nun fu nun naani (1914) *. Isa xa kɛwali singe findi Sentanɛ nun a xa ɲinnɛe wolife nan na bɔxi ma. Na xɔnɛ kui, Sentanɛ fe ɲaaxie rabama duniɲa yire birin (Waxayi 12:7-10, 12). Kabi na raba, adamadie xa tɔɔrɛ xun bara masa ki fanɲi ra. Geree, kaamɛ, fure, nun bɔxi sɛrɛnfe na na “ tɔnxuma ” yama naxan a masenma a na Mangɛya fama duniɲa fe birin rasuxude. — Luki 21:7, 10, 11, 31 xaran.
5. Ala xa Mangɛya nanse raba fe ?
Duniɲa kawandi wali xa saabui ra, Ala xa Mangɛya bara lanɲi sa ɲama gbegbe tagi kelife si birin ma. Danxaniyatɔɛ wulu wulu nan findixi Isa xa mixie ra. Ala xa Mangɛya e ratangama nɛ a nɛ fama yi duniɲa fe birin sɔntɔde. Naxee wama lufe na Mangɛya bun ma e lanma e xa Isa xui suxu. — Waxayi 7:9, 14, 16, 17 xaran.
Na ɲɛ wulu keren (1 000) bun ma, na Mangɛya fama nɛ Ala ɲanige singe rakamalide adamadie bɛ. Bɔxi birin findima nɛ ariyanna ra. A donxɔɛ ra, Isa Mangɛya ragbilenma nɛ Ala ma (Korinti I 15:24-26). Mixi na a xɔli wo ma wo xa Ala xa Mangɛya fe fala naxan bɛ ? — Zabur 37:10, 11, 29, TMN xaran.
^ § 12 Xa wo wama kolonɲi sɔtɔfe Kitaabui xa masenɲi ma fatan fe ɲɛ wulu keren kɛmɛ solomanani nun fu nun nani (1914) ma, wo yi buki mato : Kitaabui nanse yati masenma ? Lengba kɛmɛ firin nun fu nun sulu (215) han kɛmɛ firin nun fu nun solomasaxan (218).


text:
Umu Sangare
Umu Sangare (bangera Februye tle 25, san 1968, Bamako - Mali). Wasolo dɔnkilidala don min be wele wasolo kɔnɔ. Wasolo ye Tariku jamana ye min be Ba Joliba worodugu fɛ. Wasolo lakodɔnnen ni dɔnkili ye min ju bɛ talikɛ donso-fɔli la. A bamuso Aminata Jakite fana tun ye dɔnkilidala ye.
Ɲɛnamaya kunfɔlɔ[yɛlɛma]
Demisenya la, Umu Sangare tun bɛ dɔnkilida mukɔsɔn k’a bamuso dɛmɛ k'uka du balo, sabu a fa ban’u la. Kab'a san duru, Umu lakodɔnna n’aka dɔnkili ɲadɔn ye a kɛlen ko jɔyɔrɔ fɔlɔ ta ɲwandan na kalanden misenw cela Bamako. O senfɛ, a ye dɔnkilida mɔgɔ 6000 ɲafe Omispor ntolantankɛnɛ la. A shi san 16, ani Joliba jenbenfɔ kulu ye yala kɛ ɲwan fɛ.
Amadu Baba Gindo sabula, aka albomu fɔlɔ Musolu kaseti 220000 nɔbɔ sanna.
Ali Farka sabula, Umu Sangare ye bolonobila ani Engliz ka cakeda (Wɔl Sekwit) World Circuit. A san 21, a kera dolo ye.
Kasetilabɔta[yɛlɛma]
- 1991: Musolu
- 1993: Ko sira
- 1996: Woro tan
- 2004: Umu


text:
You will never love as much i love you (Niall Horan and Louis
forum > prosti čas > popularno: one direction > You will never love as much i love you (Niall Horan and Louis Tomlinson ff)
-
Raped.Horan.†
27. november 2013 22:10Heila, sem Nuša in z Urško(1DStoleMyHeart) bova pisali to zgodbo. Upam da vam bo zgodba všeč. Dovolj mojega teženja in več pisanja. Tukaj je prvi del.
Šport. Šport. Samo ta beseda mi gre po glavi. To je edina stvar za katero živim. Živim z očetom in mamo, ki se dan in noč ne brigata zame. Lahko bi rekli da živim sama, saj lahko počnem kaj hočem. Zdaj boste rekli da je to vse čisto v redu in je to najboljša stvar ki se ti lahko zgodi. Ne meni pa se to ne zdi. Pogrešam tiste čase ko smo bili skupaj ko še starša nista dobila te preklete službe, ki ju je čisto odtujila od mene. Dobila sta službo v nekem podjetju, ki jima deva zelo visoko plačo. Mislim da je oče celo nekaj pravil da mu je šef ukazal naj se ne brigata zame saj se bom znašla, itak sem dovolj stara, da se bom znašla. Res kot sem že omenila pogrešam stare čase.
Flashback
»Očka! očka!« sem vsa vesela prihitela k očetu. »Kako je šlo na izpitu? Si dobila petko?« je vprašal in me zavrtel v zraku. Hitro sem pokimala in očka mi je čestital. Ne dolgo za tem je prišla tudi mama, ki me je prav tako pohvalila. »Veš Fleur, tako trdo si se učila in to moramo proslaviti.« je rekla mama in me že vlekla proti avtu. Ustavili smo se pri piceriji in natočili družinsko pico. Ko smo pojedli smo se odločili da gremo na sladoled. Ko smo še njega pojedli (sladoled da ne bo pomote) smo se odpravili domov kjer smo še celi dan praznovali.
And of flashback.
Ja tako je bilo včasih. Zdaj pa poglej! Vse od naše družine je razpadlo. No pozabila sem se predstaviti.
Sem Fleur Anne Baker. Sem edinka čeprav si želim imeti sestro, kateri bi lahko zaupala vsaj težave če ne kaj drugega. Stara sem 20 let in končala sem umetniško gimnazijo v Londonu. Ja prav ste slišali živim v Londonu, čeprav bi živela vsepovsod drugje samo tu ne. Moje ime je prvo ime je francosko, zato me tudi jih večina pokliče Fler. Zato sovražim to ime. Vseeno pa mi je lepše od drugega imena. Želim imeti normalna imena kot so Taylor, Skylar ali kaj podobnega. Ne pa Fleur. Grr. Preidimo k dogajanju.
Čepim v svoji sobi. Ne delam nič. Ležim na postelji in se dolgočasim. Iz spodnjega nadstropja se že desetič danes slišijo kriki veselja. Šef jima je dal povišico. Kaj je to takega. Živimo v vili, z bazenom. Resno rabi povišico. Oblekla sem si jopico in se spustila po žlebu navzdol kakor delam že tri leta. Rekla sem da mi gre po glavi samo šport. In res je. Šprintala sem do parka, ki ni bil tako blizu naše hiše. sedem se na klopco in opazujem dogajanje okoli sebe. Zakaj ne morem imeti normalne družine? Je sončno vreme, kar je seveda čudno za London zato si slečem jopico. Do mene prileti žoga. Komaj se umaknem da me ne zadane. Stečem za njo in jo podam fantu, okoli mojih let ali malo starejši. Njegovi karamelno rjavi lase so počesani nazaj, kar mu paše. »Hej jaz sem Louis. In prosim ne kričat!« reče, jaz pa ga zmedeno pogledam. Zakaj bi kričala? Še vedno ga zmedeno gledam. »Čudno ena punca ki me ne pozna, ali pa ji je muca vzela jezik.« reče sam pri sebi. »Harry! Zakaj si svojemu mačku Dastyju pustil da tuj punci poje jezik?« reče Louis, preden mu uspem odgovoriti. Do njega priteče malo večji fant z kodravimi lasmi. Ime mu mora biti Larry? »Hej jaz sem Harry. In kot vidim nas ne poznaš ali pa nisi fanica.« reče. Jaz spet začudeno pogledam. »Kaj to vi meni? Ste mogoče slavni ali kaj?« vprašam. Preden Harry reče kar koli se sliši: »Harry poglej Kevin!« se zadere Louis in se požene za…golobom? O bog ti so še čudni. Naslednjo kar se čuje so kriki punc ki se derejo nekaj podobnega kot One Prfetcion? Raje grem domov, preden se še meni zmeša. Že hočem oditi ko me Louis prime za roko in že tečeva. »Zakaj?« spravim iz sebe med tekom. »Nas res ne poznaš? Mogoče kot One Direction?« vpraša. Oh ja to je že bolj znano. Točno to so tista skupina ki so pred nekaj let osvojili tretje mesto na X-faktorju. Že bolj razumno. Pokimam z glavo in si vidno oddahne, saj se mu verjetno ni dalo več razlagati. Končno se znebiva oboževalk in se vrneva na igrišče, kjer fantje igrajo nogomet. Poleg Harryja zagledam blondinca, zraven njega stoji še eden rjavček ki ima lase počesane navzgor in še fanta z črnimi lasmi. »U nogomet igrate! Jaz bi tudi!« se zaderem. »Edino najprej se mi boste morali predstaviti, ker definitivno ne vem nič o vas.« rečem, oni pa me pogledajo z wtf pogledi in se mi predstavijo. Tudi jaz se predstavim in začnemo igrati.
me:
Oki prvi del zdej pa povejte svoje mnenje
-
◄sᴛʏʟᴇs BιTcH►
27. november 2013 22:14nnnnnnnnnnnnneeeeeeeeeeeeext
-
wma
27. november 2013 22:19neeeeeeeeeeeeext
-
·•● poιsoɴ ●•·
27. november 2013 22:33next
-
Wiggle&Malik
28. november 2013 07:08neeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeext!!!!!
-
vampire Laura
28. november 2013 14:40super!
neeeeeeeeeeeeeeeeeeeeext
-
wσnɗєяƖanɗ
28. november 2013 14:49cool neeeeeeeeeeeext<333
-
☀Mrs.suოოєr☀
28. november 2013 14:57neeext!!
-
STчʟıпƨσп.*
28. november 2013 15:04the best jeee!!!!!!!!!! neeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeexttt
-
best freind
28. november 2013 15:27nextt!!!!!!!!!!!!!!!!!!!
ful dobr
-
1DStoleMyHeart
29. november 2013 15:35Stella Kim Smith
"3, 2, 1 in gremo!" reče trener mi pa začnemo plesati po ritmu melodije "Punce bile ste odlične." reče po končanem plesu in nam močno zaploska, mi pa se zahihitamo. "Če boste še naprej tako plesale, vas čaka odlična kariera." reče in stopi zraven nas. Nekaj časa se še pogovarjamo kaj bomo počeli na naslednjih treningih, nato pa se odpravimo v garderobe in se preoblečemo. "Dani greš na vlak?" jo vprašam, ona pa mi pokima z nasmehom "Greva skupaj?" me vpraša in nato pokimam še jaz. "Danes smo bile odlične in mislim, da še nikoli nismo tako dobro plesale." reče Danielle "Se strinjam. Danes sem tako uživala, da sem pozabila na vse skrbi." reče in se ji nasmehnem. "Samo malo, telefon mi zvoni." reče in se oglasi "Hej, Liam. Pravkar sem končala ja. Na vlak sem mislila iti. Potem pa pridi, adijo." reče in pospravi telefon nazaj v torbico. "Liam pride pome in lahko greš z nama." reče "Hvala, ampak bom šla rajši na vlak." rečem in počakam, da pride Liam "Je že tukaj." reče in pomigne k belemu BMW-ju "Si prepričana, da nočeš iti z nama?" me še enkrat vpraša preden odpre vrata avtomobila "Še nikoli nisem bila bolj prepričana in hvala za vabilo." reče, nato pa odpre vrata avtomobila in se usede vanj. "Živijo Kim." reče Liam in se mi nasmehne "Zdravo Liam." reče in mu vrnem nasmeh "Greš z nama?" reče in odkimam "Sem jo že jaz dvakrat vprašala in noče iti." reče Danielle in pogleda Liama. "No dobro." reče Liam in se nasloni nazaj na naslonjač "Se vidiva jutri na treningu. Adijo." reče Danielle, zapre vrata in se odpeljeta.
Stojim na železniški postaji in je zelo mrzlo. Čeprav obožujem sneg, da sedaj pravzaprav zelo sovražim. Vlak bi moral priti če pred desetimi minutami, ampak ima spet zamudo. Č
-
1DStoleMyHeart
29. november 2013 15:48Čez nekaj časa se le pripelje. Vstopim vanj in se usedem na prazen stol. Čaka me petnajstminutna vožnja in imam dosti časa, da se vam predstavim. Sem Stella Kim Smith in vsi moji prijatelji me kličejo Kim. Stara sem 18 let in prihajam iz Londona. Pred petimi leti sem se it Amerike preselila sem, ker je mama trdila da bomo imeli boljše življenje in prav je imela. Imam starejšega brata, ime mu je Josh in je star 23 let. Do mene je zelo zaščitniški in všeč mi je. Zmeraj ko ga potrebujem ob sebi je tam in še posebej v zadnjem obdobju, ki sem ga preživljala. Bila sem zelo depresivna in hotela sem se ubiti, ampak sta me Josh in Danielle spodbujala pri mojih sanjah o plesu in sedaj je moje življenje veliko boljše. Ko smo se preselili v London sem čez par mesecev začela trenirati ples. Obožujem ga, saj tako pozabim na vse skrbi. V šoli nisem najbolj priljubljena in težko bi rekla, da imam kakšnega prijatelja, ki bi mu lahko zaupala. Vsi se norčujejo iz mene in me zaničujejo. Vesela sem, da imam zmeraj ob sebi Danielle.
Končno sem prišla do postaje, kjer grem lahko dol. Petnajst minut počasne hoje do doma, mi mine zelo hitro. "Doma sem." reče in si slečem plašč in sezujem škornje, nato pa sem odpravim v kuhinjo. "Živjo Kim." reče Josh in me objame. "Kako je bilo na treningu?" vpraša in ugrizne v jabolko. "Trener nas je zelo pohvalil in danes sem še posebej uživala." reče in se usedem na stol. "Sta mama in ata že prišla iz službe?" vprašam in pogledam proti njemu "Čez par minut bosta doma." reče in se odpravi v dnevno sobo. "Jaz grem naredit nalogo in učit, nato pa pridem na večerjo." rečem in se odpravim v zgornje nadstropje. "Torbo vržem v kot stene in se preoblečem, nato pa vzamem zvezke, v ušesa si vtaknem slušalke in začnem delati nalogo. Čez uro in pol, ko vse končam je ura že pol osem in kmalu bo večerja, zato se počasi odpravim v kuhinjo. "Zdravo." reče in objamem očeta in mamo "Kako je bilo danes?" me vpraša ata in se usede zraven mene "Na treningu je bilo odlično. Trener nas je zelo pohvalil, v šoli pa je bilo tako kot zmeraj." rečem in čakam, da začnemo jesti.
To pa je še nekaj iz moje strani. Upam, da vam bo všeč in se opravičujem, da se mi je tako naredilo, ampak nisem na svojem računalniku in sem neko tipko pritisnila in mi je takoj objavilo.
-
vampire Laura
29. november 2013 17:04neext
-
♏omentsØfĿife
29. november 2013 18:17full fajn pišeta!! <33
neeeeeeekštt!!!
-
STчʟıпƨσп.*
29. november 2013 19:03neeeeeeeeeeeext
-
best freind
29. november 2013 19:53neextt!!!
-
wma
29. november 2013 19:54neeeeeext
-
Wiggle&Malik
29. november 2013 20:20neeeeeeeeext!!!
-
vampire damon ♥
30. november 2013 10:41napreej
-
·•● poιsoɴ ●•·
30. november 2013 18:12neeext
-
Raped.Horan.†
30. november 2013 18:17Res ne vete koliko nama pomeni da berete in upam da boste do konca zgodbice z nama.
Evo dovolj moje ga nakladanja, next je posvečen najini prvi bralki ◄sᴛʏʟᴇs BιTcH►.
#Fleur#
Igrali, jaz, Niall in Liam proti Louisu, Harryju in Zaynu. Nekaj časa sem rabila da sem si zapolnila imena, a sem si na koncu le uspela.
Vodila sem proti golu, nihče mi ni bil napoti, čeprav sem od zadaj slišala da nekdo teče za mano. Do gola me je oviral Zayn. Bil je pri golu in čakal da nabijem žogo v gol. Tako jo bo lahko zgrabil. Šla sem na desno, tudi on se je pomaknil na desno. Namesto da bi zabila naravnost sem podala tik ob vratnici gola, tako da se je žoga odbila vanj. »Gol!« sem od zadaj slišala Nialla in Liama. Nasmehnila se in končno se je čas iztekel, zato smo zmagali 2:1. pogledala sem na uro in zasledila da je ura že devet zvečer. Smo res tako dolgo igrali? »Hej fantje! Jaz bom morala iti in mogoče se še kdaj vidimo.« sem rekla, a v roki začutila nekaj šumečega kot papir. »Te lahko pospremim?« me je vprašal Lou. Pokimala sem. Počasi sem se odpravila in Lou za mano. »Ti si mi v roko potisnil listek s svojo telefonsko?« sem vprašala Louisa, ki me je gledal in se smehljal. »Poskusi poklicati in videla boš.« je nagajivo, a hkrati predrzno rekel. Skomignila sem z rameni in vtipkala številko v telefon. Stisnila sem tipko 'kliči' in čez par sekund je Louisu začel vibrirati telefon v žepu. »Hm neznana številka. Le kdo bi to bil?« je nagajivo vprašal. Nasmehnila sem se in odložila telefon in si ga pospravila nazaj v žep. Po dolgem času sem spet se počutila ljubljeno. »Povem mi kaj o svoji družini.« je rekel Lou, jaz pa sem samo odkimala z glavo. »Ne bi raje o tem.« sem tiho rekla, Lou pa je prikimal.
Ko sva prispela do okna sem ga objela. Malo je bil presenečen a mi je potem objem vrnil. »Se vidiva.« je rekel in mi pomežiknil. Res nikoli nisem zardevala, a zdaj mi je nekako uspelo. Poslovila sva se in ko je odšel sem hitro po žlebu splezala nazaj do sobe. Vrgla sem se na posteljo in čez nekaj trenutkov je v sobo vdrl oče, tik za tem pa še mama. »Kje si bila predrznica? Misliš da ne bova ugotovila da se sama potikaš naokoli?!« je rekel očka oziroma zakričal. Malo sem se prestrašila, saj se očka nikoli ni drl na mene. »Pa kaj se greš mlada dama? Od zdaj naprej ne smeš več ven!« je še zakričala mama. Od kdaj sta taka? »Zakaj vama je sploh mar zame?« sem zamomljala, a dovolj glasno da sta slišala. Oče me je zgrabil za moje lase in me povlekel navzgor, tako da sem stala na prstih in ga gledala v oči. »Da nikoli več ne ponoviš tega in če še kaj zineš boš letela iz hiše. In ja pripor imaš do takrat dokler oba z mamo ne bova mrtva!« je zasikal in me spustil. Vrgel me je na posteljo, tako da sem z glavo zadela ob steno. Zvrtelo se mi je. Počasi se je začelo vse vrteti in kmalu nisem več gledala svetlobe ampak temo.
Zbudila sem se v svoji sobi. Očitno mama in oče nista odšla po pomoč. Pogledala sem uro na telefonu in tam zagledala 23 klicev in 11 sporočil. In za po vrh vsi so bilo od Louisa.
'Fleur zakaj se ne oglasiš'
'Prosim oglasi se!'
'Si jezna name?'
'Sem jaz kriv?'
In podobni sms-ji so bili na telefonu. Glava me je še vedno bolela. In komaj sem držala oči odprte. Poklicala sem ga nazaj. »Hej Lou.« sem ga pozdravila. »Fleur kaj se ti greš? Res ne veš kako me je skrbelo!« je zakričal Louis. »Prosim bolj po tiho in mislim da bom bruhala in še potem padla v nezavest.« sem slabotno rekla. Oči so se mi zapirale same od sebe in nisem razločila zvokov, ki so prihajali iz telefona.
Zbudila sem se v sobi polni naprav in zgledalo je kot bi se zbudila v filmu. Vse bele luči okoli mene in naprave. Saj veste kako je to. Počasi sem hotela odpreti oči a jih nisem mogla. Okoli sebe sem zaslišala znane glasove fantov. Točno! Končno sem zbrala vso moč, ki sem jo imela in odprla oči. Videla sem dvanajst oči gledalo vame. Razločila sem pet fantov. Bili so One Direction, za tistega fanta oziroma gospoda pa ne vem. »Si dobro? Zakaj si padla v nezavest?« me je vprašal Liam. Prikimala sem. »Dobrodošla. Kot vidim še zdaj ne veš kje si. Sem doktor Black in si v bolnišnici zaradi manjšega pretresa možganov. No Fler povej zakaj si padla v nezavest?« je vprašal zdravnik. »Fleur. In ne vem zakaj sem padla v nezavest.« sem se zlagala. Čeprav sta se starša spravila nad mene, še ne pomeni da ju nimam rada. »Si prepričana?« je vprašal Zayn. Pokimala sem, a sem se takoj vstavila saj me je nekaj v vratu zabolelo. »In imaš poškodovan tilnik. Imaš res srečo da se ni zlomil ker ti ne bi ostalo veliko življenja.« je rekel doktor. Že sem hotela pokimati, a sem se ustavila pravočasno. Samo nasmehnila sem se in doktor je nagnal fante iz sobe. Tudi sam je odšel ven. Zaspala sem nazaj. Naslednje dva dni sem večinoma prespala. Končno so me spustili iz preklete bolnice in lahko sem odšla domov. »Fleur! Kje si bila zadnje dva dni?« je strogo vprašal oče. »V bolnišnici, zaradi poškodovanega tilnika.« sem prestrašeno odgovorila. Oče me je grdo pogledal in se začel pomikati proti meni. Odklenil si je pas in ga potegnil ven. Začel je močno udarjati z njim po moji koži in zelo je bolelo. Prosila in moledovala sem naj neha ampak ni. Ko se je končno umiril sem se samo še tresla. Oče si je nazaj zaklenil pas in odšel iz sobe. Sama sem jokala in se niti za centimeter nisem mogla premaknit. Po vsem telesu sem imela rdeče madeže, ki so se počasi začeli spreminjati v modre. Še bolj sem zajokala. Nekaj časa sem jokala, ko sem na rami začutila roko. Bila je topla in ne mrzla kakor očetova. Hitro sem se obrnila in zagledala Louisa. »Kaj delaš tukaj? Tukaj ne smeš biti. In kako si prišel gor ne da bi starša opazila?« sem zahlipala. »Kaj se ti je zgodilo?!« je panično vprašal in me objel. Še bolj sem se stisnila k njemu. »Kaj se je zgodilo?« me je že bolj mirno vprašal. »Oče« sem zahlipala in tedaj je opazil modrice po mojih rokah in nogah. Malo je manjkalo da mu ne bi jezik padel iz ust. »Morava te spravit na varno!« je rekel in izpod postelje vzel kovček. »Kam pa naj grem?« sem vprašala. »K nam.« je veselo rekel. »Ne ne morem!« sem rekla. on pa je imel že kovček v roki. Ok ta pa res hitro pakira. »Pridi vsi te bodo ves..« ni mogel reči do konca saj sem mu z roko pokrila usta. Namignila sem mu naj bo tiho. Slišala sem korake ki so se bližali sobi. Nekdo je prijel za kljuko in jo potisnil dol….
Ok hočem vaše mnenje na dolgo!
-
Wiggle&Malik
30. november 2013 18:35neeeeeeext!!!!
-
best freind
30. november 2013 18:47nextt!!!!!!
Ful dobr pišš pa zaklučš zmer tko da je zanimiu
-
☠เ'๓ ๔เŦŦєrєภt☠
30. november 2013 18:59neeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeext +nova bralka
-
<3*Louiser*<3
30. november 2013 19:[encoded data, 65537 characters]
-
<3*Louiser*<3
30. november 2013 19:16XT
-
·•● poιsoɴ ●•·
30. november 2013 19:27O MOJ BOG ... ČE SE MI ZDLE TAKOI NE SPRAVIŠ NEXTAT SE TOLE NEBO DOBER KONČAL
komi začela si jo pisat in že jo obožujem? nisem si mislila da je to mogoče :$
NEEEEEXT
-
best freind
30. november 2013 19:39se strinjam s poison
-
Raped.Horan.†
30. november 2013 19:55hah zdej more Urška nextat pol bom pa komi jaz
-
vampire Laura
30. november 2013 20:49neeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeext
Vpiši povezavo do slike
Primer: http://www.rizzr.com/wp-content/uploads/2008/11/windows-seven-wallpaper-18.jpg


text:
Karansén 12
Anna kawandili baara yé kɛla di ?
Isa saa wati suduɲala tuma mɛn, a ka a fɔ : “ Kibaro ɲuman mɛn yé sankolo Mansaya kô fɔla, wô di fɔ dunuɲan yɔrɔ bɛɛ rɔ kôsa siiyalu bɛɛ di a séréya mɛn. Wô kɔ, dunuɲan laban di sé. ” (Matiyu 24:14). Kɔni, kawandili wô tun di kɛ dunuɲan fan bɛɛ rɔ di ? Isa tɛrɛ dukolo kan tuma mɛn, a ka kawandili wô tɔmaséré yira. — Luku 8:1.
An ɲé wala mɔɔlu kɔ élula bôndalu la. Isa ka ala karandénlu makaranɲa kibaro ɲuman laséla mɔɔlu ma élula bônlu kɔnɔ (Matiyu 10:11-13 ; Kɛwalilu 5:42 ; 20:20). Kawandilila fɔlɔ wôlu la kawandili kɛ yɔrɔ dan siini tɛrɛ (Matiyu 10:5, 6 ; Kôrɛnte kalu II 10:13). Bii fanan anna kawandili baara ɲabasani tɛ, kafuɲɔhɔya bɛɛ ni ala kawandili kɛ yɔrɔ lé. Isa ka an djamari mɛn kɛ kô an ɲé mɔɔlu kawandi, an ɲé wô kɛla wô ɲan lé. — Kɛwalilu 10:42.
Mɔɔlu ba kɛ yɔrɔ mɛn, an ɲé élu sɔrɔnna yén lé, ka élu kawandi. Isa yé wô fanan tɔmaséré di, kamasɔrɔn a tun yé wala dala da la ani kɔlɔndalu la mɔɔlu kawandi kan ma (Marki 4:1 ; Yohana 4:5-15). An fanan yé wô lé kɛla, an ni mɔɔlu yé barola ka bɛn Kitabu ma yɔrɔ bɛɛ rɔ : silalu kan, baara diyalu ani mɔbili ta diyalu. An ɲé dôlu yɛrɛ wéléla téléfɔni la ka baro. Ni a fɛrɛ kɛla an bolo, an ɲé bɛɛ lé kawandila : an badénlu ba, an siiɲɔnlu ba, an baaraɲɔnlu ba ani an karanɲɔnlu. Kawandili baara wôlu bɛɛ ladɛnni lé ka fɛrɛ di mɔɔ wa siyaman ma dukolo kan, élu yé sé “ kisi kibaro ɲuman ” lamɛnna. — Zaburu 96:2, TMN.
I yé afɛ ka Alla la Mansaya la kibaro ɲuman ni a tɔnɔ yira djôn la ? Kibaro ɲuman wô yé mun ɲala élula sinilasii rɔ ? I kana kisi kibaro ɲuman lamara, fɛrɛ bɛɛ kɛ ka djigi ɲuman wô lasé dôlu ma.
An kakan ka “ kibaro ɲuman ” djuma lasé mɔɔlu ma ?
Yahuwa la Sérélu bilani Isa la tɔmaséré djuma kɔ kawandili baara rɔ ?


text:
Gine Bisau
Gine-Bisau ka Fasojamana (Portigiz: Republica da Guiné-Bissau) ye jamana ye Afrika tlebiyanfan, ani matonw dɔ lafitini Afrika gun kan. A bɛ danbo ni Senegal ye saheli fɛ, Gine worodugu ani kɔrɔn fɛ ani Atlantik Kɔgɔji a tlebi. Fɔlɔ, a tun bɛ wele Portigiz Gine, yɛrɛta sɔrɔlen, a faaba min ye Bisau farala jamana tɔgɔ kan walasa ka ɲamini bali a cɛ ani Gine ka Fasojamana. Gine-Bisau ye Gabu ka mansamara fandɔ ye min tun bɛ Mali Mansamara kɔnɔ, o tora senna fɔkasɛ tanisheginan kɛmɛda ma. Portigiz Gine lakodɔnna kosobɛ tun, ni aka sɔrɔ sira labɔnba ye inafo Jɔn Dankan. Alinayasɔrɔ ni yɔrɔ in baw ani a dankanw bɛ yɔrɔ fɔlɔw la minu marala Portigiziw fɛ kabi taniworonan kɛmɛda, jamana kɔnɔna ma ɲɛdɔn fɔ tannikɔnɔtɔnan kɛmɛda. Farafin faama minu ye hɛrɛba sɔrɔ jɔn jago la, ma sɔn ka Eropakaw to u ka don gerekan kabɔ tata dakan sigiyɔrɔw la yɔrɔmin jɔn jago tun bɛ senna. Okɔsɔn, Portigiziw ka toli Gine, tun dannen kosobɛ Bisau kulundankan ma ani Kasheu. Wati suruni san 1790w kɔnɔ, Britishiw ye a laɲini ka sendayɔrɔ sintin jidala gun dɔ kan Bolama. Nka tannikɔnɔtɔnan la, Portigiziw tun lakananen kosobɛ Bisau kɔnɔ ka dafɛ dankanbolo mafilɛ inafo u dɔrɔn ka dugukolo krɛnkrɛnne ka fara sanfɛ saheli bii Senegal worodugu.


text:
Diπԑ Ɲun kulu: ko hijabu don ni min tun lagoshi len do malawi jamana kan bi okԑra fԑn ye min ni gԑlԑya te o don nina tuguni jamanay kan, wa ko be silamԑw ka bara tako πuman de jitra
Iknaa kibaru laselaw y'aminԑ kabƆ(OnIslam)kibaru cari yƆrƆla, ko(Mwalone Jangiya), n'aleye jamanay silamԑ musoye ale ko: ko watiw tԑmԑna ni silamԑya fini doni tun be jate jurumu ko deye jamanay kan, ko nga bi biyna hijabu don ni te koba ye jamanay kan.
ako fana ko: hali ni alebe jamanay depite blon na alebe hijabu don yen nƆ kasƆrƆ amakԑ ni gԑlԑyaye wa ko hijabu kԑra ni jamanay fini don cogo lada dƆye kaban.
khadija hamdan n'aleye jamanay silamԑw ka tƆn dƆ πԑma dƆye jamanay kan ale ko: ko hijabu kԑra jamanay fini dƆye wa ib'oye fanbԑ, o min be silamԑw ka yԑrԑma hƆrƆnya jira jamanay kƆnƆ.
sheykh (Dinala Chabulika)n'aleye malawi jamana diinԑ ƆԑnabƆ kow cakԑda πԑma dƆye ale ko: ko maw tunbe mukebƆ hijabu don naw la fƆlƆ malawi jamana ka, wa ko muso hijabu don naw tunbe jate maw ye miun tolen do kƆfԑ de jamanay kan, ko nga bibiyna k'ata san 20tԑmԑnena kana se bi ma maw hakilinan yԑlԑmana hijabu don kow kan sabula jamanay silamԑw ye wulikajƆw ni batra baw de kԑ hijabu ko la, walasa ka maw hakilinaw falen nin koy na.
wa ko jamanay silamԑ musow y'uka hakԑw dƆn iko jamana den tƆw, wa ko farafansiya foshi te ulu ni πƆgƆn cԑ.
ako kuma kƆnƆ ko: (Bakili Muluzi) de kԑra silamԑ fƆlƆye min kԑra jamana πԑma ye jamanay kan k'ata san 1994 kata se san 2004 ma, wa ko ale nƆba be silamԑya taπԑ la jamanay kƆnƆ.
dinala chabulika ko: ko Bakili Muluz ka mara watidela silamԑw sƆmina ni hƆrƆnya ijamana denya ye ubalima keretiπԑw kԑrԑfԑ.
jatew y'ajira k'afƆ ko jamanay silamԑw ye ma 12 deye kԑmԑ kԑmԑ srala, nga jamanay silamԑ cakԑdaw b'ajira k'afƆ ko silamԑw hakԑ beta maa 36 la kԑmԑ kԑmԑ sarala.
1242949


text:
Risila
Risila (Risikan: Poccия, Rossiya) walima Risila Kurufa (Risikan: Poccийckaя Фeдepaция, Rossiyskaya Federatsiya) ye jamana fensenenba ye min lasamanen kɔrɔnfɛ Erasia kan. Semi-jamanatigiya fasojamana don min lakafolen kurufa 83 la. Risila bɛ danbɔ ni jamana nataw ye (ka jigin ka ta kɔrɔntlebi kataa worodugukɔrɔn): Norwij, Finland, Estonia, Latvia, Lituania, Poland, Belarus, Ukrain, Gorgia, Azerbaijan, Kazakstan, China, Mongolia ani Saheli Kore a ka surun Kelenyalen Jamanaw (US) la Alaska fan fɛ, a bɛ danbɔ tugun ni Worodugu Kore, Swedi, ani Zapan. A bɛ danbɔ ni Artik Geji, Pasifik Geji, Kaspian Ji, Baltik Ji ani Ji Fin.
Ni bamɛtri/Kilomɛtri kɛnɛ 17075400, Risila ye dunia jamanaw labonba ye, a fensɛnen ka ca ni dugukolo tlashegin ye; a jamanaden jate ye mɔgɔ miliyon 142, a bɛ jɔyɔrɔ kɔnɔtɔnan na jamanaden caya taboloma. A kɛnbɛ ka kɔrɔn Asia caman ta ani 40% (biinaani kɛmɛsarada) Eropa la, wati yɔrɔ 11 b'a kɔnɔ; lamini ani dugukolo kɛcogo suguya caman. Risila ye dunia dugujukɔrɔ nafolo ani wuyen lasagoyɔrɔ ba ye, a jatelen wuyen fangatigiba ye. Dunia tufinw lasagoba jamana don a dalaw bɛ talikɛ masurunyala dunia ji duman tlanaani la.