text:
Diπԑ Ɲun kulu: ko hijabu don ni min tun lagoshi len do malawi jamana kan bi okԑra fԑn ye min ni gԑlԑya te o don nina tuguni jamanay kan, wa ko be silamԑw ka bara tako πuman de jitra
Iknaa kibaru laselaw y'aminԑ kabƆ(OnIslam)kibaru cari yƆrƆla, ko(Mwalone Jangiya), n'aleye jamanay silamԑ musoye ale ko: ko watiw tԑmԑna ni silamԑya fini doni tun be jate jurumu ko deye jamanay kan, ko nga bi biyna hijabu don ni te koba ye jamanay kan.
ako fana ko: hali ni alebe jamanay depite blon na alebe hijabu don yen nƆ kasƆrƆ amakԑ ni gԑlԑyaye wa ko hijabu kԑra ni jamanay fini don cogo lada dƆye kaban.
khadija hamdan n'aleye jamanay silamԑw ka tƆn dƆ πԑma dƆye jamanay kan ale ko: ko hijabu kԑra jamanay fini dƆye wa ib'oye fanbԑ, o min be silamԑw ka yԑrԑma hƆrƆnya jira jamanay kƆnƆ.
sheykh (Dinala Chabulika)n'aleye malawi jamana diinԑ ƆԑnabƆ kow cakԑda πԑma dƆye ale ko: ko maw tunbe mukebƆ hijabu don naw la fƆlƆ malawi jamana ka, wa ko muso hijabu don naw tunbe jate maw ye miun tolen do kƆfԑ de jamanay kan, ko nga bibiyna k'ata san 20tԑmԑnena kana se bi ma maw hakilinan yԑlԑmana hijabu don kow kan sabula jamanay silamԑw ye wulikajƆw ni batra baw de kԑ hijabu ko la, walasa ka maw hakilinaw falen nin koy na.
wa ko jamanay silamԑ musow y'uka hakԑw dƆn iko jamana den tƆw, wa ko farafansiya foshi te ulu ni πƆgƆn cԑ.
ako kuma kƆnƆ ko: (Bakili Muluzi) de kԑra silamԑ fƆlƆye min kԑra jamana πԑma ye jamanay kan k'ata san 1994 kata se san 2004 ma, wa ko ale nƆba be silamԑya taπԑ la jamanay kƆnƆ.
dinala chabulika ko: ko Bakili Muluz ka mara watidela silamԑw sƆmina ni hƆrƆnya ijamana denya ye ubalima keretiπԑw kԑrԑfԑ.
jatew y'ajira k'afƆ ko jamanay silamԑw ye ma 12 deye kԑmԑ kԑmԑ srala, nga jamanay silamԑ cakԑdaw b'ajira k'afƆ ko silamԑw hakԑ beta maa 36 la kԑmԑ kԑmԑ sarala.
1242949


c: text/html

text:
Tunizi
Tunizi (Arabukan na تونس, Amazig la Tuns), madɔnnen Tunizi Fasojamana (الجمهورية التونسية), jamana don min be Mediterane dala Afrika Saheli fɛ. A bɛ danbɔ ni Aljeri tlebi fɛ ani Libya worodugukɔrɔn. Saheli Afrika jamanaw ladɔgɔman don Atlas kulu jɔjan fɛ. Masuruyala, binani kɛmɛsarada jamana la ye Sahara cencen ye, a tɔ ye sɛnɛkɛ dugukolo km 1300 dalen bada fɛ. A lakodɔnna wati kɔrɔ la, kɛrɛnkɛrɛneya la Fenisika ka Kartaje dugu tuma ani kɔfɛ, Roman Mansamara bolofaran Afrika kɔnɔ. Ale de tun ye mansamara in balo dibaa ye.
Tariku sɛbɛni daminɛ tuma, Burdamɛ kabilaw sigilen Tunizi. Fenisikaw sigilen tun jida la kata jona kɛmɛda 10n (KYW). Kartaje dugu sigira kɛmɛda 9n (KYW) mɔgɔw fɛɛ kabo Tyre sisan Lubnan. Lakalikɔrɔ b'a jira ko Elisa Mansamuso de ye dugu in sigi san 814 (KYW) inafo a segina ka fɔ cogo min Grek sɛbɛnna fɛɛ Timaeus ka Tauromenium. Kartaje sigibaw nara n'uka sekoindɔnko ye ani uka dinɛ kabɔ Fenisikaw ani Kanaankaw fɛ.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Misrajamanalakanabagaw ka lasiran ni kabᴐashura don balawukow ma
Iknakibarulaselaw y’aminekabᴐ(buratha)kibaru carin yᴐrᴐlatelebasanfe ko : misrajamanalakanabagakuludᴐw ko : ko misrajamanapolisiminun ka bara ben ne do lakanalikow ma ko lakanabagawbena jᴐ ni mawninwlakanaliye , wa ko nga n’usomina ni balawu ni jᴐrᴐnakowyeubesᴐrᴐ ka mawlafarak’ucarin.
Nin lakanabaganunun y’ajirak’afᴐ ko : ulusirannedo salon sanbalawouπᴐgᴐn na kana ketuguni o min kerasababuye ka shiiawahlulbaytinᴐfemawcamanfaga ni (shahaata)ni shiiatabolo ma sabafagara o senfe (al jiiza) marala , n’a le tunyejamanayshiiataboomaw ka πemᴐgᴐbadᴐye.
Wa ko misrajamanashiawbenamuharramukalobarawkejamanay kan u t’a cogolain’afᴐ (sidnalhuseyn) ni (seyyidatzeynab) ani (seyyidattnafiisa) misiriwla.
1314704


text:
diπԑ Ɲun kulu ko: silamԑya wari bara cogo kunkan lajԑ ba dƆ bena kԑ mozanbik jamana faba kƆnƆ n'oye (mapoto) ye, ka bԑn ni 10-11/72013 ye
ikna kibaru laselaw y'aminԑ kabƆ (Financial Content) kibaru lase yƆrƆ la ko: mozanbikjamana πԑmaw ni arabuw ka tƆnba y'alaπini ka ni lajԑy labԑn walasa ka silamԑya waribara cogow (AACSED) yiriwa jamanay ni farafina jamana wԑrԑw la.
wa ko jamana 600 πƆgƆn maa bena ye ni kԑnԑy kan, k'ata waribara law ni jamana πԑmaw kan. walasa ka silamԑya waribara cogow yiriwa farafin na jamanaw kan.
ani ko labԑn dƆwfana be sen na ni kԑnԑy kan walasa ka πƆgƆnlasƆrƆ siraw nƆgƆya waribaralaw ni πƆgƆn cԑ.
wa k'ub'afԑ ka silamԑya banki bolofaraw dayԑlԑn bankiw kƆnƆ.
wa ko ameriki jamana silamԑya waribara banki dƆ bolofara dƆ bena dayԑlԑn ni sigiy kƆnƆ walasa kabara πƆgƆnya tԑmԑ o ni silamԑ bankiw ni πƆgƆn cԑ. 1242866


text:
Faire des gateaux pour noël
Faire des gateaux pour noël (8521) Votes : 1 Note : 5/5 Joué : 285
Vous allez pouvoir jouer au jeu faire des gateaux pour noël, un des meilleurs jeux de gateaux !
Ce jeu a été un joué par 285 autres joueurs et possède une note de 5 sur 5.
Commentaires et Solution pour le jeu faire des gateaux pour noël
-
Invité
j'aimmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeee


text:
Sran mmla mun be men nun jɔ bole
Ibo bole
Ke ɔ fin ke sran kwlakwa i sran bule ɔ fin blɔlɔ'n ti, ke i sran-mmla ɔ nin sran kwlakwla lie'n se'n ti, ke isɔ nin ye ɔ nin fɔundi, nanwle atin, aklunjɔe ba men nun'n ti
Ke ɔ fin ke se be si'a sran-mmla mun, nan se be bu'a be like fi, i sɔ nin ye ɔ fa sa tete yewa'n ba'nti, sange ke ɔ fin ke be seli ke men nga mɔ i nun sran mun be di be fɔundi, mɔ be kwla be kan be klunklo nde, be kwla be sɔ be klunklo like, mɔ sekunle ɔ nin yale b'a jaso su, i sɔ men mɔ be wan sran kunde i dan'n ti
Ke ɔ fin ke i dan lika nin ye le ke ɔ fata ke mmla su awa ye ɔ nian sran-mmla mun be suɔ, ke ɔ ko yo nan b'a mianmian-man sran nan w'a faman ya w'a jaso-man be nga be fa kwlale nin sran tete yole be fa be tintin i su be wun'n ti
Ke ɔ fin ke like nga ɔ ti kpa dan yele men mun b'afien janvue kekle diwa'n ti
Ke ɔ fin ke men unmuan nun nvle mun be yali be wan be kan be sie su yekun ke be te lafi sran-mmla su dan, sran ɔ ti like dan, ɔ le'a gua, bla nin yasua be se. Be wan i sɔ'n ti, like nga ba ko yo nan sran mun b'a nyan alaje, nan aklunjɔe w'a ba be wun, fɔundi nun, i sɔ like nin ye be wa yo'n ti
Ke ɔ fin ke nvle nga be wo anyia sɔ nun, be wan be nin like nga be fle, ke "Men mun be Bo Yekun Anyia" be bo yekun be bo mandren nan sran i fɔndi ɔ nin i sranmmla be kaci ninge mɔ sran kwlakwla i ti wo be bo'n ti
Ke ɔ fin ke nga ɔ ti kpa dan yele ke sran mun be ngba be fa be ti be wle sran-mmla ɔ nin sran-fɔundi be bo'n ti
Anyia Dan wan ke Nde nga be ken ye'n, ɔ fata ke ɔ kaci ke like mɔ i denman ye sran kwalkwla nian; men kwlakwla be kunde be ken; ɔ ye sɔ nan men kwlakwula su sran o, men kun i siesiele ninge mun, be bu Nde Dan nga i akundan cen kwlakwla, be bo mandren ɔ nin sran mun be fluwaklele, ɔ nin ngwlele klele, be yo man sran mun be dan lika si sran-mmla ɔ nin fɔndi; ke be ko si be kpɔkun be yo bleble, men kun nun o, men ngba nun o, man sran mun be ngba be si i sɔ nde: men nga be trannin annuanze dan i ase be nun sran mun o, be nga be wo i sɔfue mun be bo'no, ɔ fata ke i sɔ sran mun be ngba be si sran-mmla ɔ nin sran-fɔundi.
Tikle kikli
Sran mun be ngba, ke be wu be ɔ, be ngba be se, fɔndi nun, sran-mmala nun. Be si akundanbu, be si su ɔ fata ke sran mun be tran'n, be tran aniaan nun tranle.
Tikle 2
Sran-mmla ɔ nin sran-fɔundi nga ɔ wo Nde dan nun, sran kwlakwla kwla fa ye ilie; ɔ le'a ke e ti sran nvle ngunmin, ke e wunnen ti'a kun, e anien ti'a kun, e bo lika ti'a kun, e like sɔwa ɔ ti i ngunmin, e politiki angundan ti'a kun, e fin'a lika kun, ɔ le'a ke wie ti sikafue, wie ti yalefue, ke wie mun be osu ti wlengbi, wie mun be osu ti kanga. I kungba yekun, be kwla'a kpaman sran mun be nun be se'ake nga ti bue nga su sran, nga be wun'en i lie wle'n kpa, be wun'an men nga su ɔ fin ɔ: be kwla'a be se'a sɔ, kanze sran fin nvle ufle suo, se nvle sɔ ɔ le i fɔundio, kanze i ti wo men ufle i bo o, ɔ nunmen i ti bo nun tile o.
Tikle 3
Sran kwalakwla, ɔ fata ke be sese i nguan, be wuke i ɔ di i fɔundi, be sese ibɔbɔ ba unmuan.
Tikle 4
Be kwla'a be fa-man sran be kaci'a kanga. Sran kanga yole nin i fatɔ ɔ nin i ninge i fa sɔ mun be yowa, ba tanninnin be ngba be atin.
Tikle5
Be kwla'a be ye'a sran fi like tete mun, be wle-men i bisva, be kwla'a be yo-men i ninge nga mɔ ɔ ye sran finfin, mɔ ɔ kaci sran ke blo nnen mun be sa.
Tikle 6
Lika kwlakwla nga sran kun wo, ɔ fata ke be bu i sran, ɔ fin i mmla su.
Tikle 7
Sran mun be ngba be se mmla mu be nyrun; i sɔ'n ti, ɔ fata ke mmla mun be wutu be su, be ngba. sran kwlakwla, ɔ fata ke be wuke i nan sran nun kpakpawa w'a nyen-men; sran nun kpakpawa ɔ ti ke Nde nga i gblu tɔwa sa.
Tikle 8
Sran kwmakwla le atin ɔ ko to ibɔbɔinvle su jɔle difuemun, se ɔ fin nan be bu i anunnflin i fɔundi-mmla su, fɔundi-mmla nga be kleli i fluwa nga be fle i ke "men i takawa i bo fluwa".
Tikle 9
Be kwla'a be tra-man sran ngben sa, be kwla'a be wle-men i bisua, be kwla'a be tu-men i men kun su ngben sa.
Tikle 10
Se be sanman sran, nan ndrumun tran nun, nde nga ti ye be sanman i, ɔ fata ke nzraa nun, nanwle nun, jɔle difue mun, be nga be ti nun-man sran fi bo'n, mɔ be ti nanwle sran, be ye ɔ fata ke be ken i sɔ nde lie niɔn: be ye be kwla se ke se ɔ wo i nde fe su o, se kusuman, nzanman mɔ be sanmanin i, ɔ ti atin su o.
Tikle 11
- Sran kwla nga b'a senmen i nde kun ti, ke be nian kan nde mɔ be nian bu-man, i sɔ fue'n be kwla'a se'a ke i nde yo'a fe. A wun ke be kwla be se sɔ, san b'a di jɔle, be ngba be ngba be nyrun, ato a wlu'a nun, be nga be ko jren i sin i ti kplile b'a jran.
- Be kwla-man be bu-man nde be gue'e sran kun su; se nde ti ye be senmen i, i nun nga ɔ fa ye sa sɔn, mmla wie fi, i nvle lie su mmla o, men nun mmla o, be bu'e i sɔ like lie'n ke ɔ ti like te. I ng'ɔ wuka su, yele ke alamandi nga be fu i, bisua nga be wle i, be nuan kwla'a tra-man nga be fa be yo i sɔ titi'n
Tikle 12
Be kwla'a be wla-man be nuan sran kun i awlo nun nde mun be nun ngben, i awlo nun nde i tranwle, i fluwa nga ɔ kle'n, i fluwa nga be kle i, be kwla'a be ken'en i wun nde ngben, be kwla'a be saci i dunman ngben. I sɔ ninge lie mun be ti, ɔ fata ke mmla mun be sasa sran kwlakwla.
Tikle 13
- Sran kwlakwla ɔ kwla wlanwlan sin, nvle kun nun, lika nga ɔ klɔ ke ɔ tran'n ɔ kwla se ke wa ye n klɔ ke n tran.
- Sran kwlakwla ɔ le atin mɔ ɔ jaso nvle kun su kɔ lika nfle; ɔ kwla jaso ibɔbɔ nvle lie'n su, kpɔkun ɔ kwla se i sin ɔ ba i nvle lie'n nun yekun.
Tikle 14
- Se nvle kun su be kle sran kun yale, sran sɔ'n ɔ le atin ɔ kɔ mantan nvle ufue mɔ ɔ kwla sɔ i nun ɔn.
- Sange i sɔ atin lie'n, wɔ nga a ye sa tete mɔ ɔ kɔ-man Men b'Anyia be nde lie su'n, wɔ nga a ye i sɔ sa te mɔ fata ke be sanman wɔ'n, sa kpa, a kwla'a a jren-meen i sɔ atin su kan-man nde.
Tikle 15
- Sran kwlakwla ɔ le atin mɔ ɔ nyen i aulie nvle
- Be kwla-man be se-man sran kun ke, ɔ fin ande a le'a aulie nvle wie kun, i sa sɔ ngben; kusuman, se sran kun wan ɔ kaci i aulie nvle, ɔ le atin kaci.
Tikle 16
- Ke be ko nyin yasua kun ɔ nin bla kun, be le atin be ja be wun, be taka be awlo; ɔ fata ke nde ke nvle ufle nun sran, men ufle nun sran, like sɔwa wafa ufle sran, ɔ fata ke i sɔ angundan wlu nun. Be aja nun, be nyɔn be se; be nun kun se'a ke ɔ tin kun su: i ble nga be ja o, ke be titi aja nun o.
- A wun ke be ja'n, uun be nyɔn be nuan w'a yekun, be klun klo su.
- Awlo bo ɔ ti ke ananganman like sa, ye ɔ ti nvle kun su sa i olui niɔn; ɔ fata ke nvle ɔ nian su ke i nyima sa, ke awa wuke i.
Tikle 17
- Sran kwlakwla, i kungba anze, ɔ nin sran ufle mun anze, ɔ kwla le i ti bɔ nun like.
- Be kwla'a le'a sran fi i ti bo nun like i sanun.
Tikle 18
Sran kwlakwla ɔ le atin mɔ ɔ bu i ti bo nun angundan, ɔ nyen i klun nde, ɔ kwla sɔ i like wafa nga ɔ klo i'n; ke ɔ fin i le kusuman, se i wan ɔ kaci nan ɔ sɔ like ufle'n, se i wan ɔ bu akundan ufle'n, ɔ le atin ɔ kaci. Se i wan i klun akundan lie'n, i like sowa lie'n, se i wan ɔ bo be jɔ, i ba kungba o, ɔ nin sran ufle mun o, ɔ le atin ɔ bo be jɔ; se kusu i wan ɔ ye i like aswre nun, ɔ le atin yo. I kwlaa ngɔ'le, ɔ kwla kle i fluwa nun, ɔ kwla yo like kwlakwla nga fata ke ɔ yo; sran fi kwla'a tannin i atin.
Tikle 19
Sran kwlakwla ɔ le atin ɔ bu i bɔbɔ ti bo nun akundan, ɔ ken i klun nde nga i wan ɔ kan'n. I sɔ i sin yele ke se ɔ ken i klun nde'n, be kwla-man be kle'e i yale; i sin nin yele ke ɔ le atin kunde nde mun be tile; i kusuman kwla bo nde ɔ nin nzebua mun be jɔ kle sran mun; like kwlakwla nga ɔ kwla fa bo i sɔ jɔle lie, ɔ fa bo; ɔ nun-man i ti nun kaan ke awe wo nvle mun b'afien.
Tikle 20
- Sran kwlakwla ɔ le atin ɔ nin sran ufue mun be ya anyia; ɔ kwla wlu anuanze nga ɔ ti'a nzaje anuanze nun.
- Be kwla'a be mianmian-man sran kun ɔ wlu-man anuanze kun nun.
Tikle 21
- Sran kwlakwla ɔ le atin mɔ, i bɔbɔ i nvle lie'n su, ɔ tran awa i juman be ti, se nen i bɔbɔ trele sa, ɔ kwla yo i janunfue.
- Sran kwlakwla ɔ le atin, nán ndrunmun kan tran nun, mɔ di i bɔbɔ i nvle'n su awa juman.
- Nvle kun su i sran unmwah mun, be ye be man nvle sɔ i su gbengben be fangan. I sɔ'n ti, ɔ fata ke be yo manwle nun vote, nan sran mun be nde nga ɔ wo be klun, b'afe i sɔ b'a kan vote'n le nuan; ke i nuan ko ju'n, ɔ fata ke ɔ sen i wun; sran ngba vote o, aswre vote o; i kwlaa nga ɔ yo ɔ, vote i yowa, nan mianmianle tran nun, sran kun i klun vote ye ɔ vote ɔ.
Tikle 22
Sran kwlakwla, ke mɔ ɔ ti nvle kun su sran'n, ɔ fata ke ɔ nyan awa sran anwukalelike, ɔ le awunnyanmblusue atin, awasranwukale atin, be nyin su yiyile ninge atin; i sɔ ninge mun ye be ti sran kwlaa cinjin, be ye be yi sran i sran lika nglo ɔ, be yo i fɔundi-mmla be dan; i sɔ'n fin nvle kun i mandren bowa nun, ɔ fin men mun be wun wukawa nun, ɔ fin nvle kun i siesiewa nun, ɔ fin nvle kun i nun anyanbewun ninge mun nun.
Tikle 23
- Sran kwla ɔ le atin mɔ ɔ di i bɔbɔ i klunklo juman, juman i fa diwa ɔ nin i akatua be ti i klunsu; ɔ fata ke be nian i su, nan man ɔ tran sa ngben ke ɔ nyan-man juman
- Sran kwlakwla i juman nga ɔ di, i su sika ce ye ɔ fata ke be men i ɔ, ɔ le'a ke sran kun ɔ le i akatua, sran kun ɔ le i akatua
- Sran kwlakwla, ke ɔ di juman'a ɔ fata ke i akatua nga be tue i'n, ɔ ju i bɔbɔ, i yi ɔ nin i mma mun be wun siesiele ke ɔ fata ke sran fa siesie i wun sa. Se akatua sɔ'n ju-man, awa wuka suɔ ɔ yo ye.
- Sran kwlakwla ɔ nin i wiengu mun be kwla be taka jumandile anuanze, sran kwlakwla ɔ kwla wlu i sɔ anuanze lie nun ɔ fa kpli i like nga ɔ lo i i ti.
Tikle 24
Sran kwlakwla, ke ɔ di juman'n, ɔ le atin ɔ lo unmien, ɔ le ble wie ɔ ɔ yiyi i nyisu ɔ. ɔ fata ke dɔ nga mɔ ɔ fa di juman, nan ɔ ce ngboko; ye afue kun nun i ble mɔ ɔ di'a juman, ɔ fata ke be tue i kale.
Tikle 25
- Sran kwlakwla ɔ fata ke i sa nun yo fe nan w'a kwla w'a ye i wun ayre, w'a kwla w'a siesie i wun, i bɔbɔ nin i yi nin i mma mun, ke ɔ ti ke alie dile lie'n, trale wlawa'n, lawle'n, be wun ayre yele'n, ble mɔ ɔ di'a juman'n, mɔ ɔ tɔ tukpakie'n, se ɔ kwla'a nun'n, se ɔ wo angbeti nun'n, se w'a yo oke'n; sa yale kwlakwla nga ɔ tɔ i su mɔ i sa nun a wie'n, ɔ fata ke awa wuke i.
- Blata ɔ nin ba kangan mun, ɔ le be wukale lie'n mɔ awa wuka be ɔ. Ba kangan kwlakwla, kanze be wu be gua su o, kanze be wu be aja nun o, be kwlakwla ɔ fata ke awa sasa be.
Tikle 26
- Sran kwlakwla ɔla atin mɔ be kle i fluwa. Sran fluwa klele'n, ke ɔ fa ju ke sua blu su'n, sika tuale nun-man nun. ɔ fata ke ba kangan mun be ngba be kɔ suklu, be nun kun le'e ti ke ɔ kɔ-man. Sukln nga be kle blale juman nin juman dile nun, i sɔ suklu'n, ɔ fata ke ɔ tru; suklu dandan mun be nun wlule i atin, ɔ fata ke be tike man sran kwlakwla; be kpa'a sran mun be nun, sran kun ɔ nin i like lie mɔ ɔ kwla yo ɔ.
- ɔ fata ke fluwa klele ɔ yi sran i sran lika i nglo, ɔ yo man sran mun be bo nyan, ɔ yo man be nyin yi sran-mmla mun ɔ nin fɔundi-mmla nga ɔ ti fɔundi-mmla be bɔ'n. Fluwa klele ɔ fata ke ɔ yo man ndidie ba sran mun b'afien, ɔ yo man sran mun be yaci sran kun nun ɔ yo i klunklo ninge, man janvue dile ɔ ba men mun b'afien, sran nvle mun b'afien, like sɔfue mun be wafa b'afien. Fluwa klele i kungba yekun, ɔ fata ke ɔ man "Men mun be Bo Yekun Anyia" be ninge nga mɔ be yo mɔ alaje ko cɔ mɔn nun.
- Sie mun ɔ nin nien mun, be ye ɔ fata ke be kunde fluwa i klele wafa nga ɔ nin be mma mun fata ɔ.
Tikle 27
- Sran kwlakwla ɔ le atin mɔ, i nvle lie'n su ninge mɔ ɔ ti ke be nyin su yiyiwa ninge, be sa ti ninge, aguin ninge, ɔ le atin ɔ ye i sɔ ninge wie, ɔ le atin ɔ di su wie; ɔ le atin ɔ wuka be yo be nyrun kɔle ninge mun; afin se mblusue fite su, ɔ le atin di wie.
- Sran kun, se ɔ di i be nyrun, kɔle aguin juman, ɔ klei fluwa, ɔ di aguin nan se i duman fite su ɔ, i mblnsne fite suɔ ɔ ti ilie.
Tikle 28
Sran kwla ɔ le atin ɔ kunde ke sran mun b'afie, men mun b'afien ɔ ye flɔlɔɔ, i sɔ nan sran-mmla ɔ nin fɔundi nga be kan be nde Nde nga nun, b'a su mma.
Tikle 29
- Sran kun, ɔ fata ke ɔ yo like men i nvle mɔ i nun ye i bɔbɔ ɔ kwla di i fɔundi, ɔ kwla bo nyan.
- Sran i sran-mmla nin i fɔundi su dile ɔ le'a awielie ufle, san awielie nga i nve su mmla mun be sieli ke ɔ fata'a ke sran kun i sran-mmla nin i fɔundi su dile ɔ tannin sran ufle mun be lie atin. I sɔ nin ye man be kwla fa atin ndenman kpa su, aunjɔe ɔ ba nvle nga mɔ i su kpen siele ɔ wo sran kwlakwla sa nun nun.
- Sran-mmla nin fɔundi ng'ɔle be kwla'a fa-man be yo'a like fi mɔ ɔ kaci i sin si Men mun be Bo Yekun Anyia be atin lie'n
Tikle 30
Awa kun, sran akpasua, sran kun, be kwla'a be jran-man de nga i nun tre ba kun su be se'a ke be le atin mɔ be di juman wie, be yo ninge wie mɔ ɔ ti sran-mmla nin fɔndi nga be wo ye be sakiwa.


text:
diπԑ Ɲun kulu ko: misra jamana silamԑya kow minisiri so sƆn na ka kurana kalan naw bila kata farafina ni azi jamanaw kan πinan sunkalo banatay kƆnƆ
ikna kibarulaselaw y'aminԑ kabƆ(addustur) kibaru lase yƆrƆla teleba sanfԑ ko: talat afifi n'aleye misra jamana silamԑya kow minisiri ye ale y'akan πԑn jira kurana kalan naw cilila kata yƆrƆ ko fƆlen nu nun na.
talat ko: ko ni kurana kalan na nunun bena ci kata jamana kofƆlen nunun na walasa ka maw lakalan kurana la sukalo bay kƆnƆ.
minisiri soy kan kumalasela ko: ko minisiri sƆn na kurana kalanw talila jamana wԑrԑw la in'afƆ : mali, angilԑtԑr,kirkizistan, espania, shin, kanada, ani liban.
sheykh salama abdulghswi ko: kurana karamƆgƆ nu nun bena kurana πԑnaπԑw labԑn silamԑw ye jamana nu nun kan, wa ko alimami maa 24 fana be nin kalankԑla nu nun cԑla.
1242793


text:
Ikna kibaru laselaw y’amine kabϽ (world bulltin) kibaru carin yϽrϽla ko: labenw be sen na walasa silamew ka πϽgϽn deme tϽnba ka ma dϽw bese kata miyanmar jamana silame(rohingiyan) tϽπϽlenw lahalaya laje, bi 12/11/2013, dony na, wan nin kuluy be talike tϽny πemϽgϽba ni silame jamana dϽw kϽkan kow minisiriw la.
Arakan mara buda tabolo ma dϽ n’oye (tun hling) ye , aleye nin buda tabolo maw nunun dϽye minun beka labenw ke walasa ka silamew ka tϽnbay maw ka baraw lanϽgϽ ni tamasen laben neyen, ale ko : ko anw y’ame k’afϽ ko silamew ka tϽnba maw benale sitevea dugu kϽnϽ miyanmar jamana silamew ka mara la, n’oye (araki)ye.
Wa ko: anw te jen ni silamew ka tϽnba ka nin tamay ye kata uluka jamana kan, wa ko miyan mar jamana denw mako te maa werew la walasa k’ulu ni πϽgϽn ce kow dilan.
Wa ko silamew ka πϽgϽn deme tϽn ba (oci) ka ma ci lenw ni tϽny πema ba be ulu πema n’oye (akmalu ddin ehsan oghlu) ye, k’afara silame jamana 7 kϽkan minisiriw kan, wa ko kukluy ni miyanmar jamana politiki tϽn ma dϽw bena siki kakuma ke tamay senfe, ani ubeta bϽ silamew daga yϽrϽw fana la ka ulu ka cogoyaw laje , ulu minun ni buda tabolo maw ye dankari ulu la san teme len na.
Wa ko nin kuluy ni miyanmar jamana budaw ni silame depitew bena siki ka kumaw ke nin balawu ni fϽnkϽ πϽgϽn ya koy kan.
IkadϽn k’afϽ ko silamew caaman de bϽnera u niw la nin nkϽ πϽgϽn ya nunun senfe salon san temenen na, wa ko maa caaman fana de bϽra uka sow kϽnϽ walasa k’u niw makarana kabϽ buda nunun tϽrϽya ma, wa ulu be balola geleya beelaje len kϽnϽ.
Wa ko nin n’ata geleya be diπe Ɲun maw ni silame jamanaw kuma na miyanmar jamana πemaw fe walasa jateminew bese ka ke nin fϽnkϽ πϽgϽn yay na, ko nga jamanay πemaw m’u makodon ola fiyw, wa uma siraw ta walasa ka silamew ninw makaran k’u kishi kabϽ fagali ma.
1316904


text:
«
March 2014
»
Sun
Mon
Tue
Wed
Thu
Fri
Sat
23
24
25
26
27
28
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21
22
23
24
25
26
27
28
29
30
31
1
2
3
4
5
Mandinka/Mandango
Lecol monu kademalidi karaban na ani monu madema mini ka gbe de fo la ani konu mastodon ka ben mini kaidi dor ka ben debanyan la ani karande nu jo, idi min ke, ado ani mi ma, ani ko do nu mi beny karanko mani E di thonor min sondon ni ar di me keh karndan nu yan. Kuma mafallaner di danbaia nu ma dema almi a di koh nu ma sodon bedekeh adon e ba min for dor nu na masodon bedekeh. Mort ti fai sarah demanley men nu lakoh me dela kabileh nu ma
E makoh keh kalen nan i e ena demanly na.
· Thalefon kelely keh - 703-594-2168. E di condoly sodon anglafone kan na; ardon e nit ha kum tho kondoly baban. Adon kumafallen di ema dema.
· Mor —di say ela dane lekolohla. Are di keh mor keh min di ela kan for. Are keh da na o na ma min nu bara la yeadoh di manyekley keh are ni demanly sodon.
Kodoh wo kan, an di mayinika eni kodor nu edi mi de:
oEla ani ela den thor;
oEla den lakol thor, are yie kalasi mina, ani ala karmoh thor;
oIlla monfie (e thor ani bara e mi kelah) e ya feh ka kumah mi feh, ani mi e la kumah di; ani
oThalifon numborr ani wati ani kila mina.
Ni ela dani nadah kuma di bona ka bor lekola; or e yafeh ka kum karmoh fen or kalen ka bor lakol mor banu, mayinkali keh ka ban kumafalina ani hi ma dema koh donu la.
Ena Web Site tumadon di ema dema eni fa do nu sodon Minu kumal kan gbadela di fin sodon min koloni ani kumankanu —pwcs.edu ani mor karan yaror. Google kuma ma fallen bara fi nu e beh la, adon kumafallen di keh 50 kanu. Sabely kumafallen nu feh ya nu la, koni are di kuma joh nu di feh sa minu la karan danu lako.
Minu kumal kan gbadela di fin sodon min koloni ani kumankanu —pwcs.edu ani mor karan yaror. Google kuma ma fallen bara fi nu e beh la, adon kumafallen di keh 50 kanu. Sabely kumafallen nu feh ya nu la, koni are di kuma joh nu di feh sa minu la karan danu lako.
Warning! This Web page may contain links to one or more Web sites outside the PWCS network, which are not PWCS venues and may not reflect the views or opinions of PWCS. PWCS does not control the content of such Web sites and does not sponsor or endorse any messages, products, or services contained on such Web sites.

seg_langs: unk eng_Latn unk hau_Latn fra_Latn srd_Latn mos_Latn lus_Latn dan_Latn ayr_Latn unk unk unk unk unk unk unk unk unk unk unk unk unk unk unk unk unk unk unk unk unk unk unk unk unk unk unk unk unk unk unk unk unk unk unk unk unk unk unk unk unk unk sag_Latn bam_Latn fij_Latn fuv_Latn bam_Latn yor_Latn vec_Latn bam_Latn bam_Latn bam_Latn bam_Latn bam_Latn bam_Latn eng_Latn


text:
Phoenix
Nin fasari in bɛ Marsi jigilan kan.
Phoenix (Finiks, Sanakulun) ye robo sanakulun ye ka ɲɛshin bana ɲaɲinin taamaw ma Marsi kan. Nin waabɔ in bɛ Marsi Scout Program kɔnɔ. Baara dilen dɔnnikɛlaw minu ma walasa ka nin ci in latimɛ bena talikɛ minanw la minu bɛ Phoenix jigilan kɔnɔ lamunu ani ɲanamaya tamashiyew ɲaɲinin kama marsi kan ka fara ji nɔ tariku kan. Fan-caman taabolo in kuntigiya bɛ Kalo ni Dugukolo ɲaɲiniyɔrɔ Arizona ka Sanfɛkalanso, NASA ka Jet Propulsion Laboratory ɲɛmɔgɔya kɔnɔ.


text:
Kongo-Brazaville
Kongo ka Fasojamana (Franse la : République du Congo, Kongo la : Repubilika ya Kongo, Lingala la : Republiki ya Kongo) a dɔnnen tuguni Kongo-Brazaville walima Kongo, jamana don min bɛ Cɛma Afrika. A bɛ danbɔ ni Gabon, Kamerun, Cɛma Afrika Fasojamana, Kongo ka Bɛjɛfanga Fasojamana, Angola fandɔ Kabinda yɔrɔ la, ani Gine ka Jikori (gulf). Fasojamana in ye France ka mara kɔrɔ ye. Yɛrɛta kɔfɛ san 1960, France ka yɔrɔ kɔrɔ Cɛma Kongo, kɛra Kongo ka Fasojamana ye. Kɛmɛda tlanani kɛlen Marksitaabolo la, Kongo ye tɔncamanya bɛjɛfanga sira ta san 1992. Nka, duguden kɛlɛ sabula san 1997 labanna Marksi Jamakuntigi Denis Sasu Ngeso sigili la fanga kokura.


text:
Samoa
Samoa ye jamana fitinin de ye. Samoa ye gunkun fila ye. Gunkuntogow ye Savai´i ni Upolu ye. U bɛ Pasifik kɔgɔji dalen. U kɛnɛ bonya ye baamɛtɛrɛkɛnɛ 2831 ye. Samoa jamanadenw bɛ mɔgɔ 179000 bɔ bi. Faamadugu tɔgɔ ye Apia ye. Samoa ye peresidanfangajamana de ye. San 2007, Tuiatua Tupua Tamasese Efi kɛra Samoa peresidan ye.
K´a ta san 1914 na ka t´a bila san 1962, Samoa tun bɛ New Zealand ka mara la. San 1962 Zanwuye tile 1, Samoa y´a ka yɛrɛmahɔrɔnya ta. Wari tɔgɔ ye Tala ye.
Jamanadenw be kuma Samoakan ni Angilɛkan na.


text:
Liberia
Liberia madɔnnen Liberia ka Fasojamana, ye jamana ye Afrika ka tlebi dankan na, a bɛ danbɔ ni Sera Leon, Gine, Kote D’Ivoire ani Atlantik Kɔgɔji. Liberia ye tudugu ye min fiɲɛ (taksu) ka kalan, sanji bɛna kawula wati ani harmatan fiɲɛ jalan tlema fɛ. Liberia kɔgɔjibolo ye jiritu ye, tumamin dugu gerekanna ye jiritu warowarolen ye, min dayelen fuga kan ani bin jalanw. Kabii san 1989, Liberia kɛra wilikajɔ dugu ye min sereyara duguden kɛlɛ fla la. Liberia Duguden Kɛlɛ Fɔlɔ (1989 – 1996) ani Liberia Duguden Kɛlɛ Flanan (1999-2003) ye mɔgɔ bakɛmɛ caman b’u sigiyɔrɔ ka jamana sɔrɔ dafiri. Liberia tɔgɔ bɛ kɔrɔyalikɛ “hɔrɔnya” tumamin farafin kanhɔrɔnyalenw ani jɔnw siginna ka na Liberia san 1822, ka jamana in sigi san 1847 ni Keleyalen Duguw (US) ka Fanga ka dɛmɛ ye, kasɔrɔ ka kabila kura sintin min bɛ wele Ameriko-Liberiakaw. Nin kabila kura in nali ye gɛrɛntɛ jubɔ u ni kabila ba taniwɔrɔ tɔw cɛ.
Antropolojy ɲiniw y’a jira ko Liberia yɔrɔ sigili wati surun ye 12an kɛmɛda, adɔla ka kɔn o ɲɛ. Manden kanfɔlaw sigira kataa tlebifɛ, min ye kabila fitini caman jagoya k’u sigi kɔrɔnfɛ ka digi Atlantik Kwaji kan. Deyiw, Basaw, Kruw, Golaw ani Gisiw jatelen nabaa fɔlɔw fɛ. Nin tamaasegin farala Tlebi Sudan Mali Mansamara bini na san 1375 ani kɔfɛ san 1591 ni Songai Mansamara wilili. Ka fara, gerekanyɔrɔ sɛgɛnna cencentaama bolo, o ye sigibaaw jagoya ka yɛlɛma Pepper Coast babolo ɲiginen na. Nin sigibaa kuraw naara ni uka ɲɛdɔnw ye inafɔ kɔri parata, gesedan, nɛgɛbaara, malo ni ɲɔ sɛnɛ, ani sigi ni marataabolo cakɛdaw kabɔ Mali ani Songai Mansamara la.
Manew ka yɔrɔ in minali ma mɛn, Vai kabila mɔgɔw fana naara u sigi Grand Cape Mount yɔrɔ la. Vai kabila tun ye Mali Mansamara dɔ ye minu jagoyara ka boli mansamara yurulen kɔ tanninaninan kɛmɛda wati kɔnɔ. U y’a suganti k’u sigi kɔgɔjibolo yɔrɔw la. Kru kabila y’u banamini Vai ka sigi u sigiyɔrɔ la. Manew ani Kruw ka jɛ sera ka Vai ka taama wɛrɛw bali yɔrɔ in na, nka Vai tora Grand Cape Mount yɔrɔ la min ye bii Robertsport dugu ye.
Kɔgɔji dala mɔgɔw ye kurunw dilan ka jago daminɛ ni Tlebi Farafinw ye kataa Kape verdo kabla Sanu Dankan na. Kɔfɛ, Eropa julaw ye karajago sifayaw donɲwanakɛ ni dugudenw ye, tumadɔ u b’uka kuruw siri dankan na. Tumamin Kru ye julaya sigi sen kan ni Eropa ye, uka jago tun sinsinnen daminɛ la jɔntan karajagow kan, nka taalen ɲɛ u y’u sen don ni barika ye Farafin jɔn jago la. Kru surugaw y’u sigiyɔrɔ bila ka taa baara kɛ jiriforow la ani sojobaara sarama la. A dɔw yɛrɛ ye baara kɛ Suez and Panama bajalanw sennin baara la.
Kabila wɛrɛ min dɔnnen yɔrɔ in na bɛ wele Glebo. Glebow genna ka b’u sigiyɔrɔ Manew doni senfɛ, u taara u sigi jidala min ye bii Liberia ye.


text:
Gabon
Gabon ye jamana ye tlebi cɛma Afrika min bɛ dancɛ tla ni Cɛmajan (Equator) Gine (Franse : Guinée Equatoriale), Kamerun, Kongo-Brazaville, ani Gine ka Jikori (gulf). Faaba ani a duguw labonba ye Libreville ye. Kabini aka yɛrɛta ka bɔ Frans bolo, Uti tle 17 san 1960, Fasojamana in marala jamanakuntigi fla fɛ. Jona 1990w (kalancogo : tanikɔnɔtɔnan bikɔnɔntɔnw) la, Gabon ye tɔncaman taabolo boloda ani bɛjɛfanga sariyabaju kura da min bɛ kɛ sabu ye ka kalafli jɛlɛn baaraw sabati ani ka fanga cakɛda caman yɛlɛma. Gabon jamanden ye fitini ye min ka dɔgɔ ni mɔgɔ milion fla ye, aka dugujukɔrɔ nafolo labɔlen. Kɔkan kɛnyɛrɛye nafololabugun ye Gabon dɛmɛ ka kɛ yɔrɔ in la jamana hɛrɛma dɔ ye ni HYT (Hadamaden Yiriwa Tamasere) lakɔrɔtalen ye (Engliz : Human Development Index [HDI], Franse : Indice de Développement Humain [IDH]) Farafina kɔnɔ


text:
Gambia
Gambia, madɔnnen Gambia ka Fasojamana, a bɛ wele caya la Gambia. Jamana don min bɛ Afrika Tlebi fɛ. A ye Afrika gun jamanaw bɛɛ lafitini ye, a bɛ danbɔ saheli, kɔrɔn ani worodugu fɛ ni Senegal ye. A sigilen dankan fitini kan Atlantik Kɔgɔji dala tlebi fɛ. Gambia ba bɛ Gambia cɛci kab'a kun kataa a kun. Februyekalo tle 18, san 1965, Gambia y'aka yɛrɛmahɔrɔnya ta kabɔ Britania Mansamara kɔnɔ a sɔrɔla ka don Komonwelf (Forobanafolo) la. A faaba ye Banjul, nka a duguw labeleble ye Serekunda ye.
Kɛmɛda 10n, jula Silamɛ jamakulu ani dɔnnikɛla dow taara u sigi Afrika Tlebi jagokɛyɔrɔ caman na, o kɛra subu ye ka Sahara-cela jago ni sanu ani samaɲin yiriwa. Kata kɛmɛda 11n walima 12n na, Tukrur mansamara faamaw (kɔrɔlen Gana ani Gao) donna Silameya la, u sɔrɔla ka Silameya mɔgɔ-kalanen dɔw ta ladilibaw ye. Sɛbɛnni fɔlɔw nin yɔrɔ in kan bɛ segin kataa Arabu jagokɛlaw ma kɛmɛda kɔnɔtɔnnan ani tannan Yesu Krisa bangelen kɔ (YB). Kɛmɛda tannanan daminɛ la, bi Gambia fan caman tun bɛ Mali Mansamara kɔnɔ. Portigalikaw taara yɔrɔ in na ji fɛ kɛmɛda tandurunan-cema u sɔrɔla ka jago tnoma kɛ u ta ye. Bi-bi-in-na, Gambia jamanaden bikɔnɔtɔn kɛmɛsarada 90% ye Silamɛ ye. Kuranɛ kalanso ani foraba kalan bɛ u disi da ɲwan na.


text:
Ayiti
'Ayiti (Franse la: Haïti, Ayiti Kreyol la: Ayiti, a madonnen 'Ayiti ka Fasojamana' (République d'Haïti; Repiblik Ayiti') ye Karayibu jamana don ye. A ni Dominika Fasojamana be datugunike Hispaniola jigun na, Antiye Boban jigunfitini kono. Ayiti ( kulu janw dugu) ye jamana sigibagafolo Taino ani Ameridika ka togo dalen ye tlebiyanfan kuluw la jigun in na. Jamana yorow lajamjan ye Pic la selle ye, a janya be se meteri 2680 (sibiri 8783). Jamana fensen bee ye bameteri kene 27750 (milu ken 10714) a faaba ye Port-au-Prince ye. Ayiti kreyol ani Franse jamana kan madonnew ye.


text:
Diπe Ɲun kulu: liban jamana depite blon πemϽgϽ ba ko: ko irana jamana ni 5+1 kulu ka πϽgϽn famuya irana jamana ka energy kola k’oye kibaruya dumanye azi silame jamanaw yϽrϽ, kumate liban jamana ma.
Ikna kibaru laselaw y’amine kabϽ (aljumhuriya) kibaru carin gafe ma ko: nabih berry ko: ko ni iran jamana ni5+1 kulu maw sera ka πϽgϽn famu aka energy nikler kola k’obena ke sababuye ka yelema ba dedon azi silame jamanaw kϽnϽ.
Ako fan ko: ni iran jamana ni nin kulu kofϽley sera ka πϽgϽn famu obeke sababuya ka anw ka azi jamanaw politiki kow nϽgϽya Sabula ob’ajira k’afϽ ko, ameriki jamana πema n’oye barak Obama ye, k’aleye ameriki jamana πema fϽlϽye minye jamanay ka nafaw lapasa kasϽrϽ ama israil kaw ka nafaw dϽrϽn jate o kola.
1317082


text:
The Tower of Babel (Genesis 11: 1-9)
Gurenɛ (Frafra)
- Teŋparɛ wa zuo zan'an pɔhɛ na lagom tɔgɔra la yetɔgom boyena,
- te nɛreba la nya pɔhɛ ɛɛra kaara teŋa wa, ɛ lebe dapɔya bɔba ha ta nyɛ te zen'an gan' bini dɛna paberɛ bɔna Sinar teŋa, te ba zin'ire ka poan.
- Ban zin'ire ba'ahɛ la, yele taaba yeti, Bahɛ ya te to ŋmɛ' birikihe nyɔ' se bugumen te se kpe'em. Ba ton bɔta la birikihe gana kuga, bɔta tentɔnɔ gana sin'iro.
- Te ba yele taaba yeti, Bahɛ ya te to dekɛ birikihe la mɛ' teŋa bo to mɛŋa, to mɛ' teŋa la, ge mɛ' dewoko te ko paara yenɛ zuo ha te la dɛna yu'urɛ kantɛ bo to te to da yeregɛ teŋparɛ wa zuo bala bagalage.
- Te Na'ayenɛ behɛ teŋa la la dewoko la te saaleba mɛta la,
- ge yeti, Ban de nɛra yene, tɔgɔra yetɔgɔyemɔ wa han pilom pɔhɛ eta wana, sɛla ka boe te ba han maahom te ba eŋɛ, la kpe'em bo ba.
- Wa'ana te to sige ta gaam ba yetɔgom la te ba da bɔkera taaba tɔgom.
- Na'ayenɛ n yeregɛ ba bilam bahɛ se'em n bala, te ba bahɛ teŋa la mea.
- Bala te ba yi'ira zen'an la Babel la. Se'ere n sɔe la, bilam te Na'ayenɛ gaam teŋparɛ wa zan'an yetɔgom la bahɛ. La ze'ele la bilam te Na'ayenɛ yeregɛ ba bahɛ teŋparɛ wa zuo zen'an woo.
Source: The Bible in Frafra. The Bible League, 2008.
Contributed by Wolfgang Kuhl


text:
Peru
Peru (Ispanyikan: Peru, Kecua: Piruw, Ayimara: Piruw) mandonnen Peru ka Fasojamana (Ispanyikan: Republica del Peru) ye jamana ye Worodugu Amerika tlebi. A be danbo saheli ni Ikwadori ani Kolonbi, korn ni Brazil, worodugukoron ni Boilivia, worodugu ni Cili ani tlebi ni Pasifik Kogoji.
Peru sigiyoro ye so ye Norte Ciko kodonnyanamaya min ye dunia korolenba do ye ani Inka Mansamara jamana la bonba Kakon-Kolunbu Amerika kono. Ispaniya Mansamara ye yoro in mine 16an kemeda kono k' aka Mansaya sigi min be talike Worodugu Amerika fan camanna. Yeretaa kofe san 1821 (tanishegin mugan ni kelen), Peru marako (politiko) ani nafoloko geleya soro ka soro basigi ka na ani soroko (economic) yiriwa. Peru faaba ye Lima.


text:
Algeri
Algeri (Arabukan na الجزائر) Berberkan na Dzayer, madɔnnen Algeri ka Foroba Bɛjɛfanga Fasojamana, ye jamana ye min be Saheli Afrika. Afrika gun kan jamanaw labeleble flanan don ani jamana ba tankelenan jɛn kɔnɔ fɛnsɛn ta fan fɛ. A bɛ danbɔ ni Tunizi ye sahelikɔrɔn, Libya kɔrɔn fɛ, Nijer worodugukɔrɔn, Mali ni Moritani worodugutlebi, bametri damadɔ ni Tlebi Sahara tlebi fɛ, Maroko sahelitlebi ani Mediterane Baji saheli fɛ.
Algeri ye tɔnden ye Kelenyalen Mantow (UN) la, Afrika Kelenya (AU), Taji Labɔla Jamanaw ka Tɔn (OPEC). A sen be Magreb Arabu Kelenya sintinni la. Algeri sariyanbaju b'a jira ko Silamɛ, Arabu ani Amazig (Berber) jamana don.
Berberuw sigira Algeri kabini san 10000 kakɔn Yesu Krista ka wati (KYW). San 1000 (KYW), Kartajikaw ye sigili damine ba bolo fɛ. Punik kɛlɛ sen fɛ, Berberuw y'u faara Kartaje la, o tuma Berberuw ka Mansamara y'i kun bɔli damine k'a tɔgɔ kɛ Numidia. Nka, san 200 (KYW) Roman Fasojamana y'u don uka mara kɔnɔ tuguni. Tlebi Roman Mansamara yurulen kɔ, Berberuw kɛra hɔrɔn ye fan caman na, tumamin, Binkanninaw ye yɔrɔ caman wɛrɛ don uka kaba kɔrɔ, fokase u genni ma Byzantine Mansakɛ Justinian I (Fɔlɔ) ka kɛlɛtigiw fɛ. O tuma, Byzatine Mansamara y'a bolo faa jamana kɔrɔn na fo kanase Arabuw nali ma tanisheginan kɛmɛda kɔnɔ.


text:
Hadamaden josiraw dantigɛkan
Hadamaden josiraw dantigɛkan, 1948
ɲebila[edit]
K’a d’a kan ko dine hɔrɔnɲa ni tilennenɲa ni lafiya sintin ye hadamaden bɛɛ danbe dɔnni n’u josiraw danmakɛɲneni ye,
K’a d’a kan ko hadamaden josiraw n’u kɔnni kɛra dannajuguya caman sababu ye minnu bɛ maaya ɲugun, ani ko hadamaden haju bɛɛ la gɛlɛnman ye de ka diɲe kura dabali min den si tɛ bali k’a hakilila fɔ nink’a dannasira batu, min den bɛɛ tangalen bɛ bagabagali ni ɲani ma,
K’a d’a kan ko a tɛ ɲɛ fo hadamaden josiraw ka lakana sariyabatufanga de fe yaasa muruti kana kɛ mɔgɔ ma jagoya ye tɔɲɔn ni degun kanma,
K’a d’a kan ko kanu jiidili ka kan ka kɔkɔrɔdon kabilaw ni ɲɔgɔn cɛ,
K’a d’a kan ko Diɲe kabilatɔn y’a ɲaniya dantigɛ kokura, kabilaw Bɛnkansɛbɛn kɔnɔ, ko ale sirilen bɛ hadamaden josira bɛrɛw la, hadamaden danbe n’a kiimɛ na, cɛ ni muso josiraw kɛɲɛni na, ani ko a b’a cɛsire maaya ka taa ɲe, diɲɛnatigɛ ka nɔgɔya hɔrɔnɲa jiidilen kɔnɔ,
K’a d’a kan ko tɔndenjamana bɛɛ y’a kandi ko a bɛ fara Kabilatɔn kan ka hadamaden josiraw n’a ka hɔrɔnɲa bɛrɛ lakana ani k’u waleya diɲe bɛɛ kɔnɔ,
K’a d’a kan ko fɔlen tɛ se ka tiimɛ a ɲɛ ma ni bɛn ma kɛ josiraw ni hɔrɔnɲa faamucogo kan,
Tɔn ɲɛjama y’a kanbɔ
Hadamaden josiraw dantigɛkan in ka kɛ diɲɛ fasojama n’a kabila bɛɛ kuntilenna ye, yaasa a ka basigi mɔgɔ kelen-kelen bɛɛ hakili la, ani maaya labɛnbolo bɛɛ kɔnɔ, u k’u cɛsiri kalan ni ladamuni fɛ ka josira ni hɔrɔɲasira ninnu batuli jiidi, ka fɛɛrɛ tigɛ faso kɔnɔ n’a kɔn kan ka sira ninnu jateli n’u waleyali nɛmɛnɛmɛ tiimɛ diɲɛ bɛɛ, tɔndenjamanaw yɛrɛ kɔnɔmɔgɔw fɛ, ani u ka marajamanw kɔnɔmɔgɔw fɛ.
Sariyasen fɔlɔ[edit]
Hadamaden bɛɛ danmakɛɲɛnen bɛ bange, danbe ni josira la. Hakili ni taasi b’u bɛɛ la, wa u ka kan ka badenɲasira de waleya u ni ɲɔgɔn cɛ.
Sariyasen 2n[edit]
Bɛɛ ka kan josira ni hɔrɔnɲasira dantigɛlen ninnu bɛɛ la, wolomali fan si t’a la, janko siyawoloma, fari jɛya n’a finɲa, cɛya ni musoya, kan, diinɛ, politikisira ni miirisira jan o jan, fasowoloma ni sɛrɛwoloma, sɔrɔ ni bonda ni jɔyɔrɔwoloma fan o fan.
Wa mɔgɔ tɛ minɛ i bɔyɔrɔ ma, o dabolo mana kɛ fɛn o fɛn ye politiki ni sariya la ani diɲɛ kɔnɔ: o ka kɛ jamana wali dugukolo yɛrɛmahɔrɔn ye, wali kalifafen, wali maralen, wali dankari bɛ min ka setigiya la,
Sariyasen 3n[edit]
Hadamaden bɛɛ ka kan ni kisi ni tanga ni hɔrɔɲa ye.
Sariyasen 4n[edit]
Mɔgɔ si tɛ kɛ jɔn ye, wali bolokɔnɔmɔgɔ. Jɔnɲa ni jɔnjago jan o jan kɔnnen don.
Sariyasen 5n[edit]
Mɔgɔ si ni man kan ka ɲangata ; dannajuguya ɲangini wali danbelakari ɲagagini man kan ka da i kan.
Sariyasen 6n[edit]
Mɔgɔ bɛɛ ka kan ni jateli ye sariya fɛ yɔrɔ bɛɛ.
Sariyasen 7n[edit]
Bɛɛ ka kan sariya la, bɛɛ ka kan ni lakanani ye sariya fɛ. Bɛɛ ka kan ka kisi fisamanciyawalew ma minnu bɛ dankari kɛ Dantigɛkan in na, ani mɔgɔlaɲiniwale fɛn o fɛn bɛ na n’o ɲɔgɔn fisamanciya ye.
Sariyasen 8n[edit]
Bɛɛ jo don k’i siri jamana sariyabolo ɲumanw na k’i josira bɛrɛw dankariwlew kɛlɛ, i josira minnu sɛmɛntiyalen bɛ jamana Sariyabaju fɛ.
Sariyasen 9n[edit]
Bin man kan ka kɛ mɔgɔ si kan k’i minɛ, k’i datugu, wali k’i gɛn dugu la.
Sariyasen 10n[edit]
Bɛɛ jo bɛ k’i fɛla da kɛnɛ kan kiirida tilennen bagabagabali kɔrɔ, a ka jo ni jalaki bɔ ɲɔgɔn na n’a ma kɛ ni mɔgɔlawoloma ye.
Sariyasen 11n[edit]
- Ko mana da mɔgɔ la, i tɛ minɛ sɔntigi ye fo kiiri k’i jalaki bange kɛnɛ kan i lapasalisira bɛɛ tiimɛnen kɔ.
- Mɔgɔ te ɲangi k’a da kɛwale wali fili kan kɛwaati y’a sɔrɔ si tɛ jamana kɔnɔ wali jamanaw ni ɲɔgɔn cɛ min b’o jate ko jugu ye. Wa ɲangili fana te da i kan ka tɛmɛn min tun bɛ sen na kan ko jugu kɛtuma na.
Sariyasen 12n[edit]
Bin tɛ se ka kɛ mɔgɔ kan ka don i gundo la, i ka dukɔnɔkow la, i siso kɔnɔ an’i ka gundosɛbɛnw na, wali ka dankari kɛ i tɔgɔ ni danbe la. Sariya ka kan ka bɛɛ tanga o binkanni ni dankari sugu ma.
Sariyasen 13n[edit]
- Bɛɛ ka kan ni taa-ninka-segin ye i fɛrɛ ma, ani i sigiyɔrɔ sugandili jamana kɔnɔ.
- Mɔgɔ tɛ bali ka bɔ i ka jamana wali jamana wɛrɛ kono, ka tila ka segin i ka jamana kɔnɔ.
Sariyasen 14n[edit]
- Bɛɛ jo don ka bɔ mafiɲɛya kɔrɔ ka taga i kun kalifa yɔrɔ wɛrɛ, wa o jamana wɛrɛ man kan k’i jɛ kalifayɔrɔ la.
- I man kan n’o josira ye n’i nɔminɛkun ye ko jugu kɛli de ye jaati forobasariya la walima kɛwale minnu bɛ Kabilatɔn kuntilenna n’a daliluw sɔsɔ.
Sariyasen 15n[edit]
- Mɔgɔ bɛɛ ka kan ni kabilaya ye.
- Bin tɛ kɛ mɔgɔ si kan k’i jɛ kabilaya la, wali k’i bali ka kabilaya falen.
Sariyasen 16n[edit]
- Cɛ ni muso si mana se furu ye, siyako t’o la, kabilako t’o la, diinɛko t’o la, u ka kan ni furu ni denbaya ye. U danma ka kan josira la furu dontuma n’a kuntagala kɔnɔ ani a sali kɛnɛ kan.
- Furu tɛ se ka siri ni cɛ ni muso ma diɲɛ n’a ye faasi.
Sariyasen 17n[edit]
- I kelen na o, jɛ kɔnɔ o, mɔgɔ bɛɛ ka kan ni tɔgɔlafɛntigiya ye.
- Bin tɛ se ka kɛ mɔgɔ kan k’i tɔgɔlafɛn minɛ i la.
Sariyasen 18n[edit]
Bɛɛ b’i yɛrɛ ye miirisira ni taasi ni diinɛko la; o jo b’i yamaruya ka diinɛ n’i dannako falen, ani k’u waleya i kelen na wali i n’i jenɔgɔnw, kɛnɛ kan wali dunduguma na, kalan ni matarafali ni batu sen fɛ.
Sariyasen 19n[edit]
Bɛɛ sago bɛ i miiriya la, ani i kakilila jirali; o la i tɛ bagabaga k’a da i miiriya kan, wa i jo bɛ ka miiriya ni kibaruyaw ɲini ani k’u gansi fo jamana fo jamana, jɛnsɛnnifɛɛrɛ sugu bɛɛ la.
Sariyasen 20n[edit]
- Bɛɛ sago bɛ ka jɛ dilan, ka ɲɔgɔɲew kɛ.
- Mɔgɔ tɛ jagoya ka don jɛ la.
Sariyasen 21n[edit]
- Bɛɛ ka kan in jɔyɔrɔ ye i faso koɲɛw ɲɛkun na, i yɛrɛkun wali i dungɔlamɔgɔ sugandilen fɛ.
- Bɛɛ ka kan ni jɔyɔrɔ ye, ɲɛnawoloma t’a la, i ka jamana forobabaaraw la.
- Jamana dungɔ de ye forobafanga daga; a dungɔ ka kan ka jira kalada jɛlenw sen fɛ, bɛɛ ka kan forobakalada minnu na, gundo la wali o ɲɔgɔnna siraw la minnu bɛ sagolasugandili tiimɛ.
Sariyasen 22n[edit]
Bɛɛ ye maaya den ye minkɛ, bɛɛ ka kan ni ɲɛsuma ye maaya kɔnɔ ; jamana ka magan ni jamanaw cɛ ɲɔgɔndɛmɛn ka kan ka kɛ sababu ye, jamana sariya n’a seko hukumu kɔnɔ, ka bɛɛ josira tiimɛ sɔrɔ ni diɲɛnatigɛ ni faamuya siratigɛ la, danbe ni mɔgɔ bɛrɛya yiriwali tɛ taa o minnu kɔ.
Sariyasen 23n[edit]
- Mɔgɔ bɛɛ ka kan ni baara ye, baaracogo ɲuman in baara nafaman; bɛɛ ka kan ka tanga baarantaɲa ma.
- Baaraw mana kɛɲɛ, saraw ka kan ka kɛɲɛ ; mɔgɔ ma bɔ mɔgɔ la, bɛɛ ka kan o la.
- Mɔgɔ o mɔgɔ n’i bɛ baara la, i ka kan ni sara sɛbɛ ye min bɛ i n’i ka denbaya sutura hadamadeɲa na, ani maaya lakanasira tɔ fɛn o fɛn n’a kun bɛ.
- Bɛɛ jo bɛ ka mɔgɔ wɛrɛw fara i kan ka kaaratɔnw dilan, wali ka don baaratɔnw na, yaasa k’i nafasiraw makara.
Sariyasen 24n[edit]
Bɛɛ ka kan i lafiɲɛ ni ɲɛnajɛ ye, ani baarawaati dannen hakɛ la, ani waati ni waati sɛgɛnnabɔ min tɛ sara la.
Sariyasen 25n[edit]
- Mɔgɔ bɛɛ ka kan ni sɔrɔ ye diɲɛnatigɛ la min bɛ kɛnɛya ni hɛɛrɛ sabati i n’i ka denbaya ye, i ko balo, fɛɛrɛbɔ, siso, furakɛli, ani maaya dɛmɛnsira gɛlɛnw; i ka kan ni dɛmɛn ye baarantaɲa ni bana ni dɛsɛ ni firiya ni kɔrɔ kɔnɔ, o n’a ɲɔgɔnna baanmako mana kɛ sababu ye k’i ka diɲɛnatigɛ sɔrɔsiraw tiɲe.
- Bange ni deɲa ka kan ni dɛmɛn ni ladonni kɛrɛnkɛrɛnnen ye. Den o den, a kɛra furu den ye o, a ma kɛ furu den ye o, bɛɛ ka kan lakanacogo kelen na maaya kɔnɔ.
Sariyasen 26n[edit]
- Mɔgɔ bɛɛ ka kan ni kalan ye. Sara man kan ka bɔ kalan na, kalanbaju kɔni na fiyew. Kalanbaju ye bɛɛ ma wajibi ye. Fɛɛrɛkalan ni baarakalan ka kan ka forobaya; kalandakunba ka kan ka labila bɛɛ ye, fisamanciya t’a la, mɔgɔ o mɔgɔ n’i y’a sarati dafa.
- Ladamuni ka kan ka ɲesin mɔgɔ bɛrɛya yiriwali ma, hadamaden josiraw matarafali ni hɔrɔɲa bajuw sinsinni . A ka kan ka faamuya ni sabali ni teriya ɲɔgɔya kabilaw ni sibolow ni diinɛkulu bɛɛ ni ɲɔgɔn cɛ, ani ka Diɲɛ kabilatɔn ka lafiya basigiwalew yiriwa.
- Bangebagaw fɔlɔ de sago bɛ u denw ladamucogo sugandili la.
Sariyasen 27n[edit]
- A bɛ bɛɛ sago la k’i nindon jama ka faamuyasiraw la, ka bɔ masiriw nunma, k’i nindon dɔnniya yiriwawalew la ani ka bɔ a hɛɛrɛ nunma.
- Bɛɛ tɔgɔ n’i ka nafa ka kan ka lakana i ka dɔnko ni sɛbɛnko ni masiriko baara kɛlenw na.
Sariyasen 28n[edit]
Bɛɛ jo bɛ k’a ɲini labɛn ka kɛ maaya la ani jamanaw cɛ la, min b’a to josira ni hɔrɔnɲa baju minnu dantigɛlen filɛ Dantigɛkan in kɔnɔ, olu ka sira sɔrɔ a ɲɛ ma.
Sariyasen 29n[edit]
- I ka hadamadenɲa yiriwali sirilen be maaya jɛkulu min na, o ka ci b’i kan.
- Dan si tɛ josira taama ni hɔrɔnɲa tɔnɔbɔ la, fo sariya ka dan sigilen minnu kun ye ka tɔw josiraw ni hɔrɔɲasiraw gasi sigi, ani tilennenɲa ni basigi ni jama ka hɛɛrɛ tɛe taga wajibi minnu kɔ sariyafanga kɔnɔ ka olu tiimɛ.
- O jow ni hɔrɔnɲasira ninnu tɛ boli cogo si la min be Kabilatɔn kuntilennaw n’a daliluw kota.
Sariyasen 30n[edit]
Jɔyɔrɔ fɛn o fɛn dantigɛlen ye nin Dantigɛkan in kɔnɔ, Fanga wali jɛkulu wali mɔgɔ kelen sijo tɛ k’o minɛ yamaruya ye ka sira taama, wali ka walekɛ, min kun ye hadamaden josira ni hɔrɔnɲasira jiralen ninnu tiɲɛni ye.


text:
Sera Leon
Sera Leon, madɔnnen Sera Leon ka Fasojamana, ye jamana ye Tlebi Afrika. A bɛ danbɔ ni Gine ye sahelikɔrɔn fɛ, Liberia worodugukɔrɔn ani Atlantik Kɔgɔji worodugutlebi. Sera Leon bɛ datugunikɛ 71740 kɛnɛjɛ bamɛtri la a jamanadenw bisigiyalen mɔgɔ 6294774 kabɔ juyekalo san 2008. Jamana in ye tudugu fiɲɛ ye, lamunu soginen don, wulakɔnɔla ani tufinw. A faaba ye Freetown, fanga sigiyɔrɔ ani jamana duguw labonba. Jamana duguba dɔwɛrɛ min dugudenw bɛ se 100000 ma ye: Bo, Kenema, Koidu Town, ani Makeni.
Sera Leon sigiba fɔlɔw ye Sherbro, Temne ani Linba ye, kɔfɛ Mendew naara, ani Kono minu y’u sigi jamana Kɔrɔn fɛ. San 1462 (san tanninani biwɔrɔ ni fla) Portigiz yaalakɛla Pedro da Cintra bɔra yɔrɔ in na ka tɔgɔda Sera Leon min kɔrɔ « Wara Kuluw ». Sera Leon nara laban ka kɛ dagayɔrɔ ba ye Cela-atlantik jɔn jago kama, fɔkase 1787 (tanniwolofla bishegin ni wolofla) ma tumamin Sera Leon Cakɛda sigira ka kɛ Farafin jɔnw ani ani Tlebi Indikaw ka so ye. San 1808, Freetown kera Britishw ka mara dɔ ye, ani san 1892, jamana kɔnɔna kera British Koloshi ye. San 1961, u fla farala ɲwankan ka u yɛrɛta. Tanda fla kɔnɔ, fanga minu nara ma u mako don jamana cɛmancɛ la, ka tugun Liberiakaw ka benbaliya woyoli la k’a danw kɔsagon, wolora Sera Leon Duguden Kɛlɛ la, min daminera san 1991 ka fɔkaben kɛ san 2000


text:
Kongo ka Bɛjɛfanga Fasojamana
Kongo ka Bɛjɛfanga Fasojamana (Franse: République démocratique du Congo) kuntaalasuruyala Kongo BF, kɔrɔlen a bɛ wele Kongo Yɛrɛta Dugu, Belgik Kongo, Kongo-Leopoldville, Kongo-Kinshasa ani Zayir ye jamana lafɛnsennen sabanan ye Afrika kɔnɔ. Alnayasɔrɔ a sigilen Cɛma Afrika Un dugumayɔrɔ, manto in ka sɔrɔko ani sigiyɔrɔ dabelen kataa Worodugu Afrika ma sabu a ye tɔnden ye Worodugu Afrika Yiriliwa Jɛkulu (SADC) la. A bɛ danbɔ ni Cɛma Afrika Fasojamana ye ani Sudan saheli fɛ, Uganda, Rwanda, ani Burundi kɔrɔn fɛ, Zanbia ani Angola worodugu fɛ, Kongo ka Fasojamana tlebi fɛ, a faralen kabɔ Tanzania la ni Dala Tankanika ye kɔrɔn fɛ. Jamana nubɔlen ka bla Atlantik kɔgɔjidankan na ni kilomɛtrɛ (bamɛtrɛ) binani fɛnsen ye Muanda yɔrɔ la ani kilomɛtrɛ kɔnɔntɔn da jenya Kongo ba la min bɛ bɔn Gine ka Jikori la. Kongo kɔrɔ "Donso" min dilanna kabɔ bakongo kabila la minu sigilen Kongo babolo fɛ.


text:
Bamakɔ
Bamakɔ yɛ Mali faaba ye, a bɛ mali worodugu-yanfan fɛ
San 2007 mɔgɔ 1 690 471 dɛ tun sigin len bɛ Mali faba kɔnɔ. An bɛ yoro mi nan farafina be kono Bamakɔ fanga wili tɔgɔ ka bɔ ni bɛɛ ta ye. wa dumia kɔnɔ a bɛ la wɔrɔ dugu la dɛ la singɛ munu la
bamakɔ dɛ yɛ ka famgadɔda yɛ.wa nafa ka bɔ a lamini mara bɛ ma
Bamako faaba kila nɛ dɔ ni ki woro dɛ yɛ. ni o niɛmogo tɔgɔ IBRAHIMA N’DIAYE ni ɔ ba fɔ ɔ ma maire Kinw minu bɛ Bamakɔ kɔnɔ:
- Hippɔdrɔme (tɔgɔkɔrɔ milliɔnki)
- Korofina
- Badalabugu
- Bamakɔ Kura
- Jikoroni
- Bakɔ jikɔrɔni (= derrière le fleuve)
- Misira
- Medina Kura
- Bankɔni
- Maɲambugu
- Dravela
- Jɛlibugu
- Bolibana
- Wɔlɔfɔbugu
- Bajalan I,II,III
- ɲarela
- Bagadaji
- Bozola
- Falaje
- ɲamakoro
- Sɛbenikɔrɔ
- Quinzanbugu
- Kinsanbugu
- Amdalayɛ
- Sabalibugu
- Titibugu
- Lafiabugu
- Badalabugu
- Torokɔrɔbugu
- Quartier du fleuve
Sommaire
ko kɔrɔw[yɛlɛma]
Faradiɛ ɲinini nana yira ka fɔ ko Bamakɔ dugu sigi ka bi ni lawalɛ. bamakɔ tɔgɔ nana bɔ bamba sa dɛ ni maraka nana o da la a ki fɔlɔ nana kɛ niarela.Niare u ka ki a lɛ dɛ yɛ ki bew là kɔrɔbalɛ dɛ yɛ. XIXe siècle banɛ,Bamakɔ ku dugu dɛw bɛ ta ma kɛmɛ saba là(600 habitants),kuma mi na février kalo kilɛ fɔlɔ san mille huit cent quatre vingt trois,Français nu u ka kɛlɛkɛdew dona Bamakɔ kɔnɔ.
San mille huit cent quatre vingt cinq ,a bɛ kɛ Haut Sénégal-Niger o lu ka faaba octobre kalo kilɛ tan ni saba san mille huit cent quatre vingt neuf (17 octobre 1899)a bɛ kila kana kɛ soudan français san mille neuf cent vingt. san mille neuf cent deux ni san mille neuf cent sept tiɛ Koulouba palais diɔra, o kuma la gouverneur dɛ ku bɛ o fɛ yɛrɛta nanɛ, an ka dimana miɛmɔgɔ nana yɛlema a kɔnɔ. San mille neuf cent quatre, nɛgɛ sira nana bɔ Dakar-Niger tiɛ.San mille neuf cent cinq u nana point G dɔkɔtɔrɔso diɔ.
Décembre kalo kilɛ mugan san mille neuf cent dis huit Bamakɔ bɛ na niagami ni administrateur-maire. Henri Terrasson de Fougères Soudan français na tɔgɔ yɛ Mali bi. San millɛ neuf cent vingt neuf chretien ka cathédrale diɔra.Bolola bara kɛra ka yɔrɔ diɔra.San millɛ neuf cent quarantɛ sept Bamakɔ pont fɔlɔ diɔra niger baw kan.San mille neuf cent quarantɛ huit Bamakɔ misiri ba diɔra.
Novembre kalo kilɛ tan ni sɛki san millɛ neuf cent cinquantɛ cinq, Bamakɔ kɛra commune ka bara bɛ là maire bɛ na kɛ Modibo Keïta,o ka a sinɛfɔlɔ yɛ ka ta, san kɛlɛ o kɔfɛ Bamakɔ yɛ a ka yɛrɛta sɔrɔ,Bamokɔ nana kɛ Mali faaba.
Bamakɔ dugu kolo kɛ togo na kilatogo[yɛlɛma]
Bamakɔ sigi lɛ bɛ Niger ba kan,ni u bo wolɛ Djoliba (« le fleuve du sang »). Bamakɔ dugu lamini lɛw do ni kulu dɛ yɛ.a boɲa kilibiyanfan fɛ ni kɔronyanfan fɛ yɛ 34km2.An bew yɔrɔ mi Bamakɔ dugu dew tiaya boyana codiuku barsa san 1884 Bamakɔ u ku yɛ ma kɛmɛ duru (2500prs),san 1908[2] a tara ma kɛmɛ seki, san 1945 ma wabiwɔrɔ ni wolofila, san 1960 ma ba kɛmɛ dew ku bɛ Bamakɔ, yɛrɛta kuma la ducodo dɔ dɛ ku fara Bamakɔ ka u kan diɛtɛminɛ nana yira ka fɔ kɔ Bamakɔ dugu dɛw bɛ ma 1 690 471,nga o diama tiaya nana ni fin kuta badɛw dɛ yɛ (ni nɔgɔ bo, la sira ko bola,a ni ji ko fɛnɛ). Bamakɔ ni Dakar ni Abidjan tiɛ kilo ba kɛlɛ (1 000)dɛ bɛ u tiɛ , an ni guinnee danfara tiɛ kilo kɛmɛ ni mugan, Bamakɔ yɛ farafina tilɛbiyanfan sikubɛyɔrɔ.
Koniɛnɛbɔyɔrɔ[yɛlɛma]
Bamakɔ dugu kila lɛ do ni sigida wɔrɔ dɛ yɛ,wa u kɛlɛ-kɛlɛ là bɛ na ka maire ni o lu tɔgɔ
- ki fɔlɔ : Fatoumata Doumbia Konté
- ki filana : Gaoussou Ly
- ki sabana : Abdel Kader Sidibé
- ki nanina : Issa A. Guindo
- ki duruna : Demba Fané
- ki wɔrɔna : Souleymane Dagnon.
Bamakɔ dictrict dɔrɔn mara bɛ maire baw dɔ dɛ bolo ni conseillers ka niɔgɔfaraniɔga sɛ fɛ u diɛra ka sigi ni o tɔgɔ, Adama Sangaré Bamakɔ dictrict maire a sigira juillet kalo kɔnɔtɔ san deus mille sept, yɛ Moussa Badoulaye Traoré dɛ diɔyɔrɔta o fatu lɛ juin kalo kila wɔrɔna san deus mille sept.
tatogo a ni fasɔrɔsira[yɛlɛma]
Nɛgɛ sira mi bɛ bɔ bamkɔ ka tah Dakar a tɛmɛ sira yɛ Kati, Négala, Kita et Kayes.
Sira dɔ bɛw ka bɔ koulikɔrɔ ka Kati, Kolokani, Ségou, Sikasso.A ni pankuru yɔrɔ dɔ bɛ Bamako-Sénou kilo tan ni duru dɛ bɛ Bamakɔ ni dugu ba tiɛ,samuya mɔgɔ bɛ bɔ Koulikoro fo Mopti et Gao. Wa tatogo famba bɛ kɛ baw walima siraba fɛ mini Bamakɔ tugu mali dugu baw tɔ u là.Wa taxi-brousse nafa ka bo o yɔrɔ nunu dɛ là. Bamakɔ sigi lɛ bɛ baw bɛ niger ba dɛ kan (fleuve Niger).Pont fila dɛ bɛw Bamakɔ dugu tugu niɔgɔna ni o pont tɔgɔ pont dɛs Martyrs a ni pont roi Fahd d'Arabie séoudite.pony dɛs martyrs tɔgɔ da lɛw do mɔgɔ munu sara san millɛ neuf cɛnt quatrɛ vingt douz là. pont roi Fahd d'Arabie séoudite ka u roi dɔw dɛ law. Nga pont dɔ gilan labin sigilɛw do ni o bi na kɛ sotuba. Sɛnɛ dan lɛ dɔ,ji là sɛnɛ dɔrɔ dɛ ma, jegeminɛ ni bagan mara taniɛ lɛ do kodiuku
Bamakɔ kɔnɔna fan kila bɛ yɛ fin gila yɔrɔ a ni Mali ko niɛnɛbɔyɔrɔ dɛ yɛ Bamakɔ bara fanba bɛ niɛsilɛ bɛ bololabarakɛ a ni diago wa dugu barakɛyɔrɔ bɛ niɛmɔgɔso bɛ alew dɛ kɔnɔ Cukan ko fɛnɛ niɛnɛbɔyɔrɔ lɛ do Énergie du Mali alani u baraji mi bɛ Sélingué, manantali, balɛmɛ, sotuba a ni centrale electric mi dar-salam.Ji kila li bamakɔ ni kati kɛlɛ do ni pompɛ dɛ yɛ niger baw kan.Kilɛ kɔnɔ là na metre cube 135 000 m³ bara nga o ka dɔkɔ barsa bamakɔ ka bɛ tɛ ji sɔrɔ. O là mɔgɔ mago bɛ ji 152 000 m³ kilɛma fɛ. Mɔgɔ munu bɛ kulu sanfɛ ji tigɛ ka tian o lu yɔrɔ kumabɛ, nga station de pompage dɔ kaga kɛ diɔ san 2009. Bamakɔ dɔkɔtɔrɔso baw mi bɛ kati nu ba wɛlɛ point G diɔra san 1906 ni 1913 bonai yɛ hectare mugan ni duru yɛ. Sordaci u ka dɔkɔtɔrɔso dɛ ku do ya ni yɛrɛta kuma.
barakɛniɔkɔ[yɛlɛma]
Bamakɔ dugu ni dugu ba tiama dɛ bɛ barakɛ niɔgɔfɛ [1] :
- Maubeuge (France)
- Angers (France) ka bi ni 1974
- Rochester (New York) (Etats Unis) ka bi ni 1975
- Dakar ( Sénégal) depuis 1974/1975
- Bobo Dioulasso (Burkina Faso)ka bi ni 1994
- Leipzig ( Allemagne) ka bi ni 1966
- Achkhabad ( Turkménistan) ka bi ni 1974
- São Paulo ( Brésil)
- Banjul ( Gambie) o bɛ sira kan
Monumentsa ni yɔrɔ[yɛlɛma]
Bamakɛ yɛ Mali capitale politique a ni ko niɛbɔyɔrɔ, o ko niɛnɛbɔyɔrɔ kila bɛwɛ bɛ quartier du fleuve de là, nga an ga fangatigi yɛrɛ ka fanga ko niɛnɛbɔyɔrɔ bɛ kɛ kuluba. yɛ fangaboda diɔra san mille neuf cent huit o kuma là. Malidɛw u ba wɛlɛ fanga kulu. Mali musɛɛ national diɔra san mille neuf cent soixante neuf, diɔlikɛla munu yɛ a diɔ o lu tɔgɔ yɛ Jean-Loup Pivin et Pascal Martin Saint-Léon,u yɛ diɔ ni bɔgɔ dɛ yɛ a kuma là ina fɔ ladala ko an ka mɔgɔ ku bɛ so diɔ togo muna. Bamakɔ sugu bɛ dugu tiamansɛ dɛ la, a diɔra kan to nansara u ka mara kɔnɔ nga san mille neuf cent quatre vingt trais a diɛnina ,nga kilala ka diɔ. Medine sugu fɛnɛ bɛ. Bololabarakɛlà u ka yɔro, diɔra san mille neuf san tante trois a tugulɛw bɛ Bamakɔ misiriba là fin nafama badɛw dɛ bɛ yɛlɛma yɔrɔ y-na i na fɔ jiri(bois), sanu (or), mɛgɛ (fer), zira (cuivre...etc)
Lada là niɛnadiɛ[yɛlɛma]
Bamakɔ yɛ niɛnajɛ yɔrɔ ba bɛ dugu kɔnɔ i na fɔ a kɔ kan togo mina. I na fɔ san o san farafina diata là bɛ niɔgɔyɛ ba munu kɛ a ni Festival international de percussion de Bamakɔ a ni Le Festival des réalitéso bɛ décembre. Adama Traoré dɛ yɛ o festival nunu niɛsigi sɛw kan metteur en scène do, karamɔgɔ do art dramatique là Institut national des Arts de Bamako.Wa a ko niɛnɛbɔlɛ do allani Acte Sept sababu là.
kilokɛyɔrɔ a ni musées[yɛlɛma]
- [1] Centre Culturel Français.
- Maison africaine de la photographiebɛ Bibliothèque nationale du Mali kɔnɔ .
- Muso ka musɛɛ.
- Musée national du Mali (fini u).
- dugukolo fin ko kɔrɔ ɲiɲila .
- Le Conservatoire des Arts et Métiers multimédias Balla Fasseke Kouyaté yɛ kalan yɔrɔ ba dɛ yɛ munu ka bara bɛw nɛ do artistiques : don, donkilida, art plastique et multimédia. a niɛmɔgɔ tɔgɔ Abdoulaye Konaté[2].
- Palais de la Culture Amadou Hampaté Ba
Farikolo bɔniɔgɔna[yɛlɛma]
Farikolo bɔniɔgɔna yɔrɔ tiama dɛ bɛ diɔra Mali kɔnɔ i na fɔ stade Mamadou Konaté, stade omnisports Modibo Keïta, stade Ouenzzin Coulibaly, stade du 26 mars. O Farikolo bɔniɔgɔnayɔrɔ bɛ sɛ ka kɛ farafina dolatan yɔrɔ. A club ba munu bɛ bamakɔ kɔnɔ o lu tɔgɔ Stade Malien, Djoliba AC a ni Centre Salif Keita.
Dinɛ[yɛlɛma]
- Bamakɔ Archidiocèse
- Bamakɔ Cathédrale
Bamakɔ 90 % yɛ silamɛ yɛ. Wa Bamakɔ madɛrsa ni a ka misiri ka caa kojugu.
Mɔgɔ munu dɔnɛ do kodiuku[yɛlɛma]
- Mahamadou Diarra Djila, dolatanla , Real Madrid terrain tiamantiɛ do
- Salif Keïta, footballeur, a lɛ Ballon d'or africain san 1970
- Seydou Keita, footballeur, a bɛ barca là
sababou[yɛlɛma]
- ↑ ni site ni dɔ lɛ do
- ↑ Joëlle Busca, « o yɛ dɛgɛyɔrɔba dɛ yɛ : Balla Fasseke Kouyaté ka bolola barakɛyɔrɔ ba », Africultures, juillet kalo kilɛ wolovila san 2007.
kɔfɛ sira[yɛlɛma]
- Site officiel de la ville
- Cité du monde Bamako
- Croissance urbaine et modification de l'environnement - Cadre de vie des citadins en Afrique subsaharienne - L'exemple de Bamako - Nicolas Rémy-Thomas, mémoire de maîtrise présenté à l'université de Provence, 1994/1995
- Bamako, cité du monde avec TV5
- : www.footmali.com : Les Aigles du Mali


text:
Eropa Jɛkulu
Eropa Jɛkulu (European Union; Europäische Union) ye Eropa ka kelenya fanga-matarafali bolofaran ye. Jɛkulu in ɲasinnen shariya bolodali, latigɛw matarafali, kelenya benkanw tɔpɔtɔli ani senidonko koɲaw latɛmɛni. Jɛkulu in bɛ baarakɛ fanga kabine kono ni jɛkuluɲɛma 28 ye. Jamana bɛɛ n'aka togola Jɛkuluɲɛma, nka Jɛkuluɲɛmaw jagoyalen don ka baarakɛ EJ (EU) lajɛlen ka nafa kɔsɔn ka sago uka jamana nafa kan. Jɛkulu ɲɛma bɛ jɛkuluɲɛma 28 in na. ɲɛma min bɛ mara la sinsan o ye (Jose Baroso) min sugantira Eropaka Lasigi fɛ Eropa Blonba ka yamaruya kɔnɔ. Baroso sigira fanga la san 2004 shu la, aka fanga furance ye san duuru ye.


text:
You will never love as much i love you (Niall Horan and Louis
forum > prosti čas > popularno: one direction > You will never love as much i love you (Niall Horan and Louis Tomlinson ff)
-
Nazza✝
27. november 2013 22:10Heila, sem Nuša in z Urško(1DStoleMyHeart) bova pisali to zgodbo. Upam da vam bo zgodba všeč. Dovolj mojega teženja in več pisanja. Tukaj je prvi del.
Šport. Šport. Samo ta beseda mi gre po glavi. To je edina stvar za katero živim. Živim z očetom in mamo, ki se dan in noč ne brigata zame. Lahko bi rekli da živim sama, saj lahko počnem kaj hočem. Zdaj boste rekli da je to vse čisto v redu in je to najboljša stvar ki se ti lahko zgodi. Ne meni pa se to ne zdi. Pogrešam tiste čase ko smo bili skupaj ko še starša nista dobila te preklete službe, ki ju je čisto odtujila od mene. Dobila sta službo v nekem podjetju, ki jima deva zelo visoko plačo. Mislim da je oče celo nekaj pravil da mu je šef ukazal naj se ne brigata zame saj se bom znašla, itak sem dovolj stara, da se bom znašla. Res kot sem že omenila pogrešam stare čase.
Flashback
»Očka! očka!« sem vsa vesela prihitela k očetu. »Kako je šlo na izpitu? Si dobila petko?« je vprašal in me zavrtel v zraku. Hitro sem pokimala in očka mi je čestital. Ne dolgo za tem je prišla tudi mama, ki me je prav tako pohvalila. »Veš Fleur, tako trdo si se učila in to moramo proslaviti.« je rekla mama in me že vlekla proti avtu. Ustavili smo se pri piceriji in natočili družinsko pico. Ko smo pojedli smo se odločili da gremo na sladoled. Ko smo še njega pojedli (sladoled da ne bo pomote) smo se odpravili domov kjer smo še celi dan praznovali.
And of flashback.
Ja tako je bilo včasih. Zdaj pa poglej! Vse od naše družine je razpadlo. No pozabila sem se predstaviti.
Sem Fleur Anne Baker. Sem edinka čeprav si želim imeti sestro, kateri bi lahko zaupala vsaj težave če ne kaj drugega. Stara sem 20 let in končala sem umetniško gimnazijo v Londonu. Ja prav ste slišali živim v Londonu, čeprav bi živela vsepovsod drugje samo tu ne. Moje ime je prvo ime je francosko, zato me tudi jih večina pokliče Fler. Zato sovražim to ime. Vseeno pa mi je lepše od drugega imena. Želim imeti normalna imena kot so Taylor, Skylar ali kaj podobnega. Ne pa Fleur. Grr. Preidimo k dogajanju.
Čepim v svoji sobi. Ne delam nič. Ležim na postelji in se dolgočasim. Iz spodnjega nadstropja se že desetič danes slišijo kriki veselja. Šef jima je dal povišico. Kaj je to takega. Živimo v vili, z bazenom. Resno rabi povišico. Oblekla sem si jopico in se spustila po žlebu navzdol kakor delam že tri leta. Rekla sem da mi gre po glavi samo šport. In res je. Šprintala sem do parka, ki ni bil tako blizu naše hiše. sedem se na klopco in opazujem dogajanje okoli sebe. Zakaj ne morem imeti normalne družine? Je sončno vreme, kar je seveda čudno za London zato si slečem jopico. Do mene prileti žoga. Komaj se umaknem da me ne zadane. Stečem za njo in jo podam fantu, okoli mojih let ali malo starejši. Njegovi karamelno rjavi lase so počesani nazaj, kar mu paše. »Hej jaz sem Louis. In prosim ne kričat!« reče, jaz pa ga zmedeno pogledam. Zakaj bi kričala? Še vedno ga zmedeno gledam. »Čudno ena punca ki me ne pozna, ali pa ji je muca vzela jezik.« reče sam pri sebi. »Harry! Zakaj si svojemu mačku Dastyju pustil da tuj punci poje jezik?« reče Louis, preden mu uspem odgovoriti. Do njega priteče malo večji fant z kodravimi lasmi. Ime mu mora biti Larry? »Hej jaz sem Harry. In kot vidim nas ne poznaš ali pa nisi fanica.« reče. Jaz spet začudeno pogledam. »Kaj to vi meni? Ste mogoče slavni ali kaj?« vprašam. Preden Harry reče kar koli se sliši: »Harry poglej Kevin!« se zadere Louis in se požene za…golobom? O bog ti so še čudni. Naslednjo kar se čuje so kriki punc ki se derejo nekaj podobnega kot One Prfetcion? Raje grem domov, preden se še meni zmeša. Že hočem oditi ko me Louis prime za roko in že tečeva. »Zakaj?« spravim iz sebe med tekom. »Nas res ne poznaš? Mogoče kot One Direction?« vpraša. Oh ja to je že bolj znano. Točno to so tista skupina ki so pred nekaj let osvojili tretje mesto na X-faktorju. Že bolj razumno. Pokimam z glavo in si vidno oddahne, saj se mu verjetno ni dalo več razlagati. Končno se znebiva oboževalk in se vrneva na igrišče, kjer fantje igrajo nogomet. Poleg Harryja zagledam blondinca, zraven njega stoji še eden rjavček ki ima lase počesane navzgor in še fanta z črnimi lasmi. »U nogomet igrate! Jaz bi tudi!« se zaderem. »Edino najprej se mi boste morali predstaviti, ker definitivno ne vem nič o vas.« rečem, oni pa me pogledajo z wtf pogledi in se mi predstavijo. Tudi jaz se predstavim in začnemo igrati.
me:
Oki prvi del zdej pa povejte svoje mnenje
-
◄sᴛʏʟᴇs BιTcH►
27. november 2013 22:14nnnnnnnnnnnnneeeeeeeeeeeeext
-
wma
27. november 2013 22:19neeeeeeeeeeeeext
-
·•● poιsoɴ ●•·
27. november 2013 22:33next
-
$rest in piece$
28. november 2013 07:08neeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeext!!!!!
-
vampire Laura
28. november 2013 14:40super!
neeeeeeeeeeeeeeeeeeeeext
-
wσnɗєяƖanɗ
28. november 2013 14:49cool neeeeeeeeeeeext<333
-
allstarke
28. november 2013 14:57neeext!!
-
ℒeıɢH'ƨ ℱuckeя♡
28. november 2013 15:04the best jeee!!!!!!!!!! neeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeexttt
-
best freind
28. november 2013 15:27nextt!!!!!!!!!!!!!!!!!!!
ful dobr
-
1DStoleMyHeart
29. november 2013 15:35Stella Kim Smith
"3, 2, 1 in gremo!" reče trener mi pa začnemo plesati po ritmu melodije "Punce bile ste odlične." reče po končanem plesu in nam močno zaploska, mi pa se zahihitamo. "Če boste še naprej tako plesale, vas čaka odlična kariera." reče in stopi zraven nas. Nekaj časa se še pogovarjamo kaj bomo počeli na naslednjih treningih, nato pa se odpravimo v garderobe in se preoblečemo. "Dani greš na vlak?" jo vprašam, ona pa mi pokima z nasmehom "Greva skupaj?" me vpraša in nato pokimam še jaz. "Danes smo bile odlične in mislim, da še nikoli nismo tako dobro plesale." reče Danielle "Se strinjam. Danes sem tako uživala, da sem pozabila na vse skrbi." reče in se ji nasmehnem. "Samo malo, telefon mi zvoni." reče in se oglasi "Hej, Liam. Pravkar sem končala ja. Na vlak sem mislila iti. Potem pa pridi, adijo." reče in pospravi telefon nazaj v torbico. "Liam pride pome in lahko greš z nama." reče "Hvala, ampak bom šla rajši na vlak." rečem in počakam, da pride Liam "Je že tukaj." reče in pomigne k belemu BMW-ju "Si prepričana, da nočeš iti z nama?" me še enkrat vpraša preden odpre vrata avtomobila "Še nikoli nisem bila bolj prepričana in hvala za vabilo." reče, nato pa odpre vrata avtomobila in se usede vanj. "Živijo Kim." reče Liam in se mi nasmehne "Zdravo Liam." reče in mu vrnem nasmeh "Greš z nama?" reče in odkimam "Sem jo že jaz dvakrat vprašala in noče iti." reče Danielle in pogleda Liama. "No dobro." reče Liam in se nasloni nazaj na naslonjač "Se vidiva jutri na treningu. Adijo." reče Danielle, zapre vrata in se odpeljeta.
Stojim na železniški postaji in je zelo mrzlo. Čeprav obožujem sneg, da sedaj pravzaprav zelo sovražim. Vlak bi moral priti če pred desetimi minutami, ampak ima spet zamudo. Č
-
1DStoleMyHeart
29. november 2013 15:48Čez nekaj časa se le pripelje. Vstopim vanj in se usedem na prazen stol. Čaka me petnajstminutna vožnja in imam dosti časa, da se vam predstavim. Sem Stella Kim Smith in vsi moji prijatelji me kličejo Kim. Stara sem 18 let in prihajam iz Londona. Pred petimi leti sem se it Amerike preselila sem, ker je mama trdila da bomo imeli boljše življenje in prav je imela. Imam starejšega brata, ime mu je Josh in je star 23 let. Do mene je zelo zaščitniški in všeč mi je. Zmeraj ko ga potrebujem ob sebi je tam in še posebej v zadnjem obdobju, ki sem ga preživljala. Bila sem zelo depresivna in hotela sem se ubiti, ampak sta me Josh in Danielle spodbujala pri mojih sanjah o plesu in sedaj je moje življenje veliko boljše. Ko smo se preselili v London sem čez par mesecev začela trenirati ples. Obožujem ga, saj tako pozabim na vse skrbi. V šoli nisem najbolj priljubljena in težko bi rekla, da imam kakšnega prijatelja, ki bi mu lahko zaupala. Vsi se norčujejo iz mene in me zaničujejo. Vesela sem, da imam zmeraj ob sebi Danielle.
Končno sem prišla do postaje, kjer grem lahko dol. Petnajst minut počasne hoje do doma, mi mine zelo hitro. "Doma sem." reče in si slečem plašč in sezujem škornje, nato pa sem odpravim v kuhinjo. "Živjo Kim." reče Josh in me objame. "Kako je bilo na treningu?" vpraša in ugrizne v jabolko. "Trener nas je zelo pohvalil in danes sem še posebej uživala." reče in se usedem na stol. "Sta mama in ata že prišla iz službe?" vprašam in pogledam proti njemu "Čez par minut bosta doma." reče in se odpravi v dnevno sobo. "Jaz grem naredit nalogo in učit, nato pa pridem na večerjo." rečem in se odpravim v zgornje nadstropje. "Torbo vržem v kot stene in se preoblečem, nato pa vzamem zvezke, v ušesa si vtaknem slušalke in začnem delati nalogo. Čez uro in pol, ko vse končam je ura že pol osem in kmalu bo večerja, zato se počasi odpravim v kuhinjo. "Zdravo." reče in objamem očeta in mamo "Kako je bilo danes?" me vpraša ata in se usede zraven mene "Na treningu je bilo odlično. Trener nas je zelo pohvalil, v šoli pa je bilo tako kot zmeraj." rečem in čakam, da začnemo jesti.
To pa je še nekaj iz moje strani. Upam, da vam bo všeč in se opravičujem, da se mi je tako naredilo, ampak nisem na svojem računalniku in sem neko tipko pritisnila in mi je takoj objavilo.
-
vampire Laura
29. november 2013 17:04neext
-
♏omentsØfĿife
29. november 2013 18:17full fajn pišeta!! <33
neeeeeeekštt!!!
-
ℒeıɢH'ƨ ℱuckeя♡
29. november 2013 19:03neeeeeeeeeeeext
-
best freind
29. november 2013 19:53neextt!!!
-
wma
29. november 2013 19:54neeeeeext
-
$rest in piece$
29. november 2013 20:20neeeeeeeeext!!!
-
vampire damon ♥
30. november 2013 10:41napreej
-
·•● poιsoɴ ●•·
30. november 2013 18:12neeext
-
Nazza✝
30. november 2013 18:17Res ne vete koliko nama pomeni da berete in upam da boste do konca zgodbice z nama.
Evo dovolj moje ga nakladanja, next je posvečen najini prvi bralki ◄sᴛʏʟᴇs BιTcH►.
#Fleur#
Igrali, jaz, Niall in Liam proti Louisu, Harryju in Zaynu. Nekaj časa sem rabila da sem si zapolnila imena, a sem si na koncu le uspela.
Vodila sem proti golu, nihče mi ni bil napoti, čeprav sem od zadaj slišala da nekdo teče za mano. Do gola me je oviral Zayn. Bil je pri golu in čakal da nabijem žogo v gol. Tako jo bo lahko zgrabil. Šla sem na desno, tudi on se je pomaknil na desno. Namesto da bi zabila naravnost sem podala tik ob vratnici gola, tako da se je žoga odbila vanj. »Gol!« sem od zadaj slišala Nialla in Liama. Nasmehnila se in končno se je čas iztekel, zato smo zmagali 2:1. pogledala sem na uro in zasledila da je ura že devet zvečer. Smo res tako dolgo igrali? »Hej fantje! Jaz bom morala iti in mogoče se še kdaj vidimo.« sem rekla, a v roki začutila nekaj šumečega kot papir. »Te lahko pospremim?« me je vprašal Lou. Pokimala sem. Počasi sem se odpravila in Lou za mano. »Ti si mi v roko potisnil listek s svojo telefonsko?« sem vprašala Louisa, ki me je gledal in se smehljal. »Poskusi poklicati in videla boš.« je nagajivo, a hkrati predrzno rekel. Skomignila sem z rameni in vtipkala številko v telefon. Stisnila sem tipko 'kliči' in čez par sekund je Louisu začel vibrirati telefon v žepu. »Hm neznana številka. Le kdo bi to bil?« je nagajivo vprašal. Nasmehnila sem se in odložila telefon in si ga pospravila nazaj v žep. Po dolgem času sem spet se počutila ljubljeno. »Povem mi kaj o svoji družini.« je rekel Lou, jaz pa sem samo odkimala z glavo. »Ne bi raje o tem.« sem tiho rekla, Lou pa je prikimal.
Ko sva prispela do okna sem ga objela. Malo je bil presenečen a mi je potem objem vrnil. »Se vidiva.« je rekel in mi pomežiknil. Res nikoli nisem zardevala, a zdaj mi je nekako uspelo. Poslovila sva se in ko je odšel sem hitro po žlebu splezala nazaj do sobe. Vrgla sem se na posteljo in čez nekaj trenutkov je v sobo vdrl oče, tik za tem pa še mama. »Kje si bila predrznica? Misliš da ne bova ugotovila da se sama potikaš naokoli?!« je rekel očka oziroma zakričal. Malo sem se prestrašila, saj se očka nikoli ni drl na mene. »Pa kaj se greš mlada dama? Od zdaj naprej ne smeš več ven!« je še zakričala mama. Od kdaj sta taka? »Zakaj vama je sploh mar zame?« sem zamomljala, a dovolj glasno da sta slišala. Oče me je zgrabil za moje lase in me povlekel navzgor, tako da sem stala na prstih in ga gledala v oči. »Da nikoli več ne ponoviš tega in če še kaj zineš boš letela iz hiše. In ja pripor imaš do takrat dokler oba z mamo ne bova mrtva!« je zasikal in me spustil. Vrgel me je na posteljo, tako da sem z glavo zadela ob steno. Zvrtelo se mi je. Počasi se je začelo vse vrteti in kmalu nisem več gledala svetlobe ampak temo.
Zbudila sem se v svoji sobi. Očitno mama in oče nista odšla po pomoč. Pogledala sem uro na telefonu in tam zagledala 23 klicev in 11 sporočil. In za po vrh vsi so bilo od Louisa.
'Fleur zakaj se ne oglasiš'
'Prosim oglasi se!'
'Si jezna name?'
'Sem jaz kriv?'
In podobni sms-ji so bili na telefonu. Glava me je še vedno bolela. In komaj sem držala oči odprte. Poklicala sem ga nazaj. »Hej Lou.« sem ga pozdravila. »Fleur kaj se ti greš? Res ne veš kako me je skrbelo!« je zakričal Louis. »Prosim bolj po tiho in mislim da bom bruhala in še potem padla v nezavest.« sem slabotno rekla. Oči so se mi zapirale same od sebe in nisem razločila zvokov, ki so prihajali iz telefona.
Zbudila sem se v sobi polni naprav in zgledalo je kot bi se zbudila v filmu. Vse bele luči okoli mene in naprave. Saj veste kako je to. Počasi sem hotela odpreti oči a jih nisem mogla. Okoli sebe sem zaslišala znane glasove fantov. Točno! Končno sem zbrala vso moč, ki sem jo imela in odprla oči. Videla sem dvanajst oči gledalo vame. Razločila sem pet fantov. Bili so One Direction, za tistega fanta oziroma gospoda pa ne vem. »Si dobro? Zakaj si padla v nezavest?« me je vprašal Liam. Prikimala sem. »Dobrodošla. Kot vidim še zdaj ne veš kje si. Sem doktor Black in si v bolnišnici zaradi manjšega pretresa možganov. No Fler povej zakaj si padla v nezavest?« je vprašal zdravnik. »Fleur. In ne vem zakaj sem padla v nezavest.« sem se zlagala. Čeprav sta se starša spravila nad mene, še ne pomeni da ju nimam rada. »Si prepričana?« je vprašal Zayn. Pokimala sem, a sem se takoj vstavila saj me je nekaj v vratu zabolelo. »In imaš poškodovan tilnik. Imaš res srečo da se ni zlomil ker ti ne bi ostalo veliko življenja.« je rekel doktor. Že sem hotela pokimati, a sem se ustavila pravočasno. Samo nasmehnila sem se in doktor je nagnal fante iz sobe. Tudi sam je odšel ven. Zaspala sem nazaj. Naslednje dva dni sem večinoma prespala. Končno so me spustili iz preklete bolnice in lahko sem odšla domov. »Fleur! Kje si bila zadnje dva dni?« je strogo vprašal oče. »V bolnišnici, zaradi poškodovanega tilnika.« sem prestrašeno odgovorila. Oče me je grdo pogledal in se začel pomikati proti meni. Odklenil si je pas in ga potegnil ven. Začel je močno udarjati z njim po moji koži in zelo je bolelo. Prosila in moledovala sem naj neha ampak ni. Ko se je končno umiril sem se samo še tresla. Oče si je nazaj zaklenil pas in odšel iz sobe. Sama sem jokala in se niti za centimeter nisem mogla premaknit. Po vsem telesu sem imela rdeče madeže, ki so se počasi začeli spreminjati v modre. Še bolj sem zajokala. Nekaj časa sem jokala, ko sem na rami začutila roko. Bila je topla in ne mrzla kakor očetova. Hitro sem se obrnila in zagledala Louisa. »Kaj delaš tukaj? Tukaj ne smeš biti. In kako si prišel gor ne da bi starša opazila?« sem zahlipala. »Kaj se ti je zgodilo?!« je panično vprašal in me objel. Še bolj sem se stisnila k njemu. »Kaj se je zgodilo?« me je že bolj mirno vprašal. »Oče« sem zahlipala in tedaj je opazil modrice po mojih rokah in nogah. Malo je manjkalo da mu ne bi jezik padel iz ust. »Morava te spravit na varno!« je rekel in izpod postelje vzel kovček. »Kam pa naj grem?« sem vprašala. »K nam.« je veselo rekel. »Ne ne morem!« sem rekla. on pa je imel že kovček v roki. Ok ta pa res hitro pakira. »Pridi vsi te bodo ves..« ni mogel reči do konca saj sem mu z roko pokrila usta. Namignila sem mu naj bo tiho. Slišala sem korake ki so se bližali sobi. Nekdo je prijel za kljuko in jo potisnil dol….
Ok hočem vaše mnenje na dolgo!
-
$rest in piece$
30. november 2013 18:35neeeeeeext!!!!
-
best freind
30. november 2013 18:47nextt!!!!!!
Ful dobr pišš pa zaklučš zmer tko da je zanimiu
-
☠เ'๓ ๔เŦŦєrєภt☠
30. november 2013 18:59neeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeext +nova bralka
-
<3*Louiser*<3
30. november 2013 19:[encoded data, 65537 characters]
-
<3*Louiser*<3
30. november 2013 19:16XT
-
·•● poιsoɴ ●•·
30. november 2013 19:27O MOJ BOG ... ČE SE MI ZDLE TAKOI NE SPRAVIŠ NEXTAT SE TOLE NEBO DOBER KONČAL
komi začela si jo pisat in že jo obožujem? nisem si mislila da je to mogoče :$
NEEEEEXT
-
best freind
30. november 2013 19:39se strinjam s poison
-
Nazza✝
30. november 2013 19:55hah zdej more Urška nextat pol bom pa komi jaz
-
vampire Laura
30. november 2013 20:49neeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeext
Vpiši povezavo do slike
Primer: http://www.rizzr.com/wp-content/uploads/2008/11/windows-seven-wallpaper-18.jpg


text:
Gana
Gana ka Fasojamana ye jamana ye Tlebi Afrika. A bɛ danbɔ ni Cote D’Ivoire, (Samaɲi Dankan) tlebi fɛ, Burkina Faso Saheli fɛ, Togo kɔrɔn fɛ, ani Gine Jisigiyɔrɔ worodugu fɛ. Gana daɲɛ kɔrɔ “Mansakɛ kɛlɛkɛla”.
Ka kɔn marakɛ wati ɲɛ, Gana tun sigilen mansamara caman fɛ, Ga-adangbe b’o la kɔrɔnfɛ dankan kan, gerekan Mansamara ani fanga fitini wɛrɛw jidala ani gerekan. Jago ni Eropa yiriwara donɲwana kɔfɛ ni Portigisiw ye tandurunan kɛmɛda kɔnɔ. O kɔ Britishiw y’uka mara sigi Sanu Dankan na san 1874.


text:
kibaruyaw bԑԑ dakun
2013/11/13
Diπe Ɲun kulu: ko liban jamana (jabal aamil) mara diine dϽnibagaw ka πemϽgϽ ba (allama sheykh afif naplusi) ko: ko diπe tena yelema ni adama denw ma tug imam huseyn- sa- ka wulikajϽ laπiniw kϽ.
2013/11/13
Diπe Ɲun kulu ko: faransi jamana silamew y’uka dimi ni jen baliya jira jamanay silameya juguyali boπalila ni uban ni ye kata jamanay diine kow kunkan laje ba dϽ la, o min kera kunu 11/11/2013.
2013/11/13
Ikna kibaru laselaw y’amine kabϽ (world bulltin) kibaru carin yϽrϽla ko: labenw be sen na walasa silamew ka πϽgϽn deme tϽnba ka ma dϽw bese kata miyanmar jamana silame(rohingiyan) tϽπϽlenw lahalaya laje, bi 12/11/2013, dony na, wan nin kuluy be talike tϽny πemϽgϽba ni silame jamana dϽw kϽkan kow minisiriw la.
2013/11/13
Di πe Ɲun kulu : ko misra jamana (assaed) mara salafiw ka laseli baraw πemϽgϽba y’a πini aka ce ddenw bee lajelen fe k’uka shiia tabolo maw ka ashura don πenemayali baraw bali cogo beela.
2013/11/13
Diπe Ɲun kulu: liban jamana depite blon πemϽgϽ ba ko: ko irana jamana ni 5+1 kulu ka πϽgϽn famuya irana jamana ka energy kola k’oye kibaruya dumanye azi silame jamanaw yϽrϽ, kumate liban jamana ma.
2013/11/11
Iknakibarulaselaw y’aminekabᴐ(buratha)kibaru carin yᴐrᴐlatelebasanfe ko : misrajamanalakanabagakuludᴐw ko : ko misrajamanapolisiminun ka bara ben ne do lakanalikow ma ko lakanabagawbena jᴐ ni mawninwlakanaliye , wa ko nga n’usomina ni balawu ni jᴐrᴐnakowyeubesᴐrᴐ ka mawlafarak’ucarin.
2013/11/11
Diπe Ɲunkuluko: faransijamanakibarucaringafewy’ajirak’afᴐ ko: (Charles abedo) n’oyekibarucaringafe dᴐ ye, o welelabᴐgᴐ jeninenkank’adasilameyahakewkᴐlᴐshilikowcakeda dᴐ kadamakashikan.
2013/11/11
kom’ashitesekamisrajamanashiiawbalik’ukaladalakowkemuharramkalokᴐnᴐ
2013/11/11
Diπe Ɲunkulu: koeropujamanawsanfekalanskalandenwkatᴐn ye kuranatafsir πᴐgᴐndanlabentelebasanfe bi sibiri don yay nakalo 9/11/2013.
2013/10/26
Diπԑ Ɲun kulu: ko hijabu don ni min tun lagoshi len do malawi jamana kan bi okԑra fԑn ye min ni gԑlԑya te o don nina tuguni jamanay kan, wa ko be silamԑw ka bara tako πuman de jitra
2013/10/26
diπԑ Ɲun kulu ko: misra jamana silamԑya kow minisiri so sƆn na ka kurana kalan naw bila kata farafina ni azi jamanaw kan πinan sunkalo banatay kƆnƆ
2013/10/26
diπԑ Ɲun kulu ko: silamԑya wari bara cogo kunkan lajԑ ba dƆ bena kԑ mozanbik jamana faba kƆnƆ n'oye (mapoto) ye, ka bԑn ni 10-11/72013 ye
2013/10/26
diπԑ Ɲun kulu: (unesco) cakԑda ba y'alaπini ka misra jamana gafe marayƆrƆ kurana bolola sԑbԑni dƆw sԑmԑntiya cakԑday la
2013/10/26
diπԑ Ɲun kulu: ko cakԑda min ka bara ben nedo silamԑya juguw kԑlԑli kama oy'ajira k'afƆ ko : silamԑ πuman kԑlaw ka siki min kԑra dƆgƆkun tԑmԑnen na uluye euro wari baa 55 fara πƆgƆn kan walasa ka silamԑ ya juguya kow kԑlԑ.
2013/10/26
Diπԑ Ɲun kulu: ko mali jamana silamԑ tƆn ba don na saheli jamana silamԑ dƆnibaga baw ni alimamiw ka tƆn na ba la


text:
Kuba
Kuba ka fasojamana (Ispaniyakan na: Republica de Cuba) ye jigun jamana ye Karayibu kono. A lakafolen Kuba jigun, Isla de la Juventud, ani jigunfitiniw caman. Kuba duguw labonba ye Habana ye jamana faaba don. Jamana dugu ba filanan ye Santiago de Kuba ye.
Kuba jamanaden be yelen mogo miliyon 11 sanfe. A jatelen jigun manto lajamatigi ye Karayibu kono. A jamanadenw ka sedonko an' uka ladaw boora tayoro caman na, Taino mogow b' ola, ani Cibone, Ispaniya ka mara wati, farafin jonw doni, an' a suruyali Amerika ka Kelenyalen Jamanaw la.


text:
The Tower of Babel (Genesis 11: 1-9)
Tampulma
- Piili ti ni tɛɛnɛ nɔ tima nibinsa funɛ sɛm sɛmsɛm bɛgimnɛ.
- Nibinsa funɛ siiu aa kaali awa tel pulim digi funɛ nyɛn nha bar yɛli ni baa yir un Babilɔn chen, a fun kani pulim ti ni.
- Saha naa ba fun kani chen, ba fun ŋɔ dɔŋ ni, "Ma nyɛ ya sa dɛ ziŋziŋi o la dugli buudaha. Ya kpa chaŋgbaŋa kpoka awa chɛl a sa, ka ta kpa awa tɛ a saali."
- Ba fun bu ŋɔ dɔŋ ni, "Lalaknɔ ma nyɛ ya sa tɔha, a sa dɛ ziŋziŋi o la dugli buudaha, chen ni ya zi nyɛ ya titi wa sɔnu, a ta wa waligi dɔŋ ni ali tɛɛnɛ nɔ ni."
- Doonee Koosa funɛ na chenani baa kaa sa tɔha ti awa dɛ ziŋziŋi ti chen.
- O fun lisi o bambi ni, "Lalaknɔ nar naa kote tum ba tum naa aku ba sɛm bɛgim daha. Ba wɛ maga bar piili ha nɛɛnɛ. Saha wau ba zi koti ya chenani ba daŋni.
- Ma nyɛ yaa la, a la kpa ba sɛm ta a lagmi dɔŋ ni ba koti a vɛɛ nu dɔŋ sɛma."
- Chendaha Koosa funɛ pusi bau ali dɔŋ ni ba fun gil dɛ ti saali kaa su tɛɛnɛ maga.
- Tɔha ti sɔn funɛ ya Babɛl, chen biksi di doonee Koosa fun waligi nibinsa sɛma a kurgi dɔŋ ni. Doonee o fun vɛɛn pusi ba a su tɛɛnɛ nɔ maga.
Source: The Bible in Tampulma language. Wycliffe Bible Translators Inc., 1999.
Contributed by Wolfgang Kuhl


text:
Karansén 11
An ɲé Kitabu la sariyalu tɔnɔ sɔrɔnna di ?
1. Fɔ ka adamadénlu tamaɲan yira élu la : munna ?
An Dalimansa hankili tɛmini an ta hankili la. An hami yé a la, ikômi Fa mɛn yé ala dénbaya kaninla. A ma an dan sa an yé to an yɛrɛ bolo ma (Irmiya 10:23, TMN). Dén mɛsɛnilu makô yé élu sɔrɔnbalu la ɲamɛn, kôsa wôlu yé élu tamaɲan yira élu la, an fanan makô yé Alla la wô ɲan lé, kôsa a yé an tamaɲan yira an na (Isaiya 48:17, 18, TMN). Sariya siyaman yé Kitabu kɔnɔ, Alla la fén dini yé mɛnlu di, an tamaɲan yira kô la an na. — Mɛn karan Timoté II 3:16.
Yahuwa la sariyalu ni ala lalililu yé hɛrɛ sɔrɔn ɲan yirala an na bii, ka ban ka habadan nimaya sɔrɔn ɲan fanan yira an na. Alla kélén pé lé kakan ka an tamaɲan yira an na, baa alélé ka an dan. — Mɛn karan Zaburu 19:7, 11, TMN ; Lankɛnɛmaya 4:11.
2. Kitabu la sariyalu yé mun di ?
Kitabu la tuɲa ɲanama dôlu yé Alla diyana kô yirala an na kô siyaman dɔ. Sariya kɔni yé latamala kô kélén pé lé rɔ (Sariya filana 22:8, TMN). Ni an ɲé afɛ ka Kitabu la sariyalu ni ala tuɲa ɲanamalu latamaɲan lɔn kô dôlu rɔ, an kakan ka an miri (Talilu 2:10-12, TMN). Tɔmaséréya rɔ, Kitabu yé a yirala kô nimaya yé Alla la fén dini lé di. Tuɲa ɲanama wô di anna kôkɛɲan yira anna bara diya rɔ, lu ma ani an ba kɛ borifénlu laborila. A di an lɔ an djantola an yɛrɛ ni dôlu rɔ. — Mɛn karan Kɛwalilu 17:28.
3. Sariya fila djuma gbɛlɛman sariya tɔlu bɛɛ di ?
Isa ka sariya fila yira, mɛnlu gbɛlɛman a tɔ bɛɛ di. A fɔlɔma yé adamadénlu la dunuɲan kun lé yirala : ka Alla lɔn, ka a kanin ani ka a bato dɛnkɛnɛya rɔ. An kakan ka an djanto sariya wô rɔ anna dunuɲan latɛ bɛɛ rɔ (Talilu 3:6, TMN). Sariya wô yé tola mɛnlu djusu rɔ, wôlu di Alla la diɲɔya sɔrɔn, ani hɛrɛ bɛrɛbɛrɛ, ani habadan nimaya. — Mɛn karan Matiyu 22:36-38.
Sariya filana disé bɛn ladônna an ni an mɔɔɲɔlu tɛ (Kôrɛnte kalu I 13:4-7). Alla yé mɔɔlu maminala ɲamɛn, an kakan ka élu mamina wô ɲan lé ni an ɲé afɛ ka sariya filana wô latama. — Mɛn karan Matiyu 7:12 ; 22:39, 40.
4. An ɲé Kitabu la sariyalu tɔnɔ sɔrɔnna di ?
Kitabu la sariyalu yé dénbayalu makaranɲala bɛn ni diyaɲɛ sɔrɔn ɲan ma (Kolɔsu kalu 3:12-14). A yé dénbayalu la kandala fanan sariya gbɛlɛn dô la : fudu ma kan ka saa. — Mɛn karan Zenɛzi 2:24, TMN.
Ni an tola Kitabu la sariyalu kɔ, an disé ka an bolofénlu ni an miriyalu lakanda. Tɔmaséréya rɔ, baradén téléninlu ni barala bɛrɛbɛrɛlu, mɛnlu yé Kitabu la sariyalu latamala, wôlu lé diyani bara kuntiilu ɲɛ (Talilu 10:4, 26, TMN ; Hébrelu 13:18). Alla kumankan yé a yirala an na fanan kô an kakan ka wasa an bolofénlu la, ka Alla la diɲɔya kanin ka tɛmi fén tɔ bɛɛ kan. — Mɛn karan Matiyu 6:24, 25, 33 ; Timoté I 6:8-10.
Kitabu la sariyalu yé anna kɛndɛya lakandala (Talilu 14:30 ; 22:24, 25, TMN). Tɔmaséréya rɔ, Alla la sariya mɛn yé dɔlɔtɔya kan, wô latama di an lakanda djankarô djulu ni matɔrɔlu ma (Talilu 23:20, TMN). Yahuwa tɛ sɔnna dɔlɔ min dannatamin ma (Zaburu 104:15, TMN ; Kôrɛnte kalu I 6:10). Tɔnɔ baa yé Alla la sariyalu la, élu yé anna kôkɛɲan ni anna miriya lakɔrɔsi ɲan yirala an na (Zaburu 119:97-100, TMN). Kɔni kristakɔka bɛrɛlu tɛ ala sariyalu latamala élu yɛrɛ makô gbansan ma. Élu yé sariya wôlu latamala Yahuwa mabuɲa kan lé ma. — Mɛn karan Matiyu 5:14-16.


text:
Ɛntɛrinɛti
Ɛntɛrinɛti (Internet)
Diŋɛba minnun bɛ farafina jamanaw ni ɲɔgɔn cɛ ani farafinna ni jamana tɔw ni ɲɔgɔn cɛ, n’hakili la, o dɔ ye kanko ye. Ni jamanaw mɔgɔw tɛ ɲɔgɔn ka fɔta mɛn, gɛlɛyaba bɛ don ɲɔgɔn faamuyaliko la k’a sababu kɛ kanw bilali gɛlɛya ye ɲɔgɔn na.
N’hakili la nɔgɔyaba bɛna don o gɛlɛya ninnun na k’a sababu kɛ ɛntɛrinɛti ye, bawo kanbayɛlɛma jɛkulu caman bɛ ɛntɛrinɛti kan sisan i n’a fɔ Maneno ani Global Voices, minnun haminankoba dɔ ye dibi farali ye ka bɔ kanw ni ɲɔgɔn cɛ.
Ola, ni Bamanankan fana bila la ɛntɛrinɛti kan, n’hakili la, o ye dibi dɔ faralen ye ka bɔ ani kan tɔw cɛ, bawo, an na se ka kan dɔw bayɛlɛm’an ka kan na walasa ka jɛn kibaruyaw sɔrɔ. [1]
A ka kan an k'an ka sugon dɔw hakilina ɲuman bila senkan yanni an k'an miiri u la ten k'u bila ka tɛmɛ. Yali a ma se an k'an ka togodala mɔgɔw sen don kunnafoni ni kumaɲɔgɔnya tɛkinolozi kuraw la wa? Sira bɛɛ kan o jaabi ye ɔwɔ ye bawo a na kɛ sababu ye u ka kunnafoni sɔrɔ, ka kunnafoni di, ka kumaɲɔgɔnya kɛ ka hakilinaw falen falen ani k'u seko ni dɔnkow jira mɔgɔ wɛrɛw la. [2]
[yɛlɛma]
xdvfxdxdf emil war hir ihr ficks isch fick euch weg ihr bastards homos und schwuchteln ;D jaja locke ;) hi pawis hallo christian wie geht es dia mudda ficka ficket euch ihr nigga trololololoololl noobfickasucker


text:
Fransekanfɔtɔn
Fransekanfɔtɔn (La Francophonie) ye selekenani tɔn ye min be lakafolikɛ Fransekan-fɔ jamanaw ani fangaw la. Franse la, a be talikɛ Fransekan-fɔ mɔgɔw la. A dɔnnen ni Organisation internationale de la Francophonie (OIF) Bamanankan na (Fransekanfɔlaw ka Jɛnselekenaani Tɔn). Tɔn in lakafolen jamana ani fanga tɔnden biduru-ni-duru la ka fara lajɛliba tanisaba. Doni shartilen tɛ Fransekan fɔ hakɛ jamana tɔndenw na, nk'a sirilen Franse sekonidɔnko ani Franse fɔ o jamanaw la.
Tɔnden dugu caman na Franse-fɔ matarafalen tɛ kosobɛ yen nabɔra Frans la an’aka jikɔkan maraw ani duguma-Faso tɔndenw. Franse bɛ labaara dugu tɔw la ka kɛ foroba kan ye tumamin a jɔyɔrɔ man bon tɔnden dugu dɔwɛrɛ la. Juru min be nin duguw ni ɲwancɛ ye tariku ani sekonidonko ye.
Franse fɛnsɛndɔnna Onesim Reklus (Onésime Reclus) Elize Reklus (Elisée Reclus) balimakɛ de ye Frankofoni (Francophonie) daɲɛ goshi san 1880 ka tamashiɲɛkɛ kataa sigikuluw ma ani jamanaw minu bɛ Franse fɔ. Selekenani Frankofoni Tɔn bɛ kɔrɔyalikɛ kataa dunia fantaninani mɔgɔw ma minu ka kan fɔlɔ walima kan flanan ye Franse ye. Nin hakilila kɔnɔ, Frankofoni goshira shiɲɛ flanan Leopold Sedar Sengor fɛ, Farafinya (Négritude) lamagha sintinba aka gafɛ kɔnɔ Miriya (Esprit) san 1962 a ye min don Hadamadenya kɔnɔ.
Watikura Frankofoni sintira san 1970. A motto (dantigɛkan): (Kelenya, ɲwandafa, ɲwadɛmɛ) min bɛ talikɛ France motto la. A daminera jɛkulu fitini lakafolen Franse-fɔ janamanw la, kanase bii, a yiriwara ka kɛ dunia tɔnba ye min bolofara bɛ dɛmɛkɛ a jamana tɔndenw ye sekonidonko nasira la, dɔnni, sɔrɔ, kiri, ani ben.


text:
Amerika ka Kelenyalen Jamanaw
Amerika ka kelenyalen Jamanaw (a donnen ni Kelenyalen Jamanaw Inglizi la United States of America walima United States, the US walima USA walima Amerika) ye kurufa Shariyanbaju Fasojamana ye min lakafolen jamana biduuru la ani kurufa Faaba. jamana fanba sigilen Saheli Amerika cema, tumamin a jamana binanani ni shengin minu tugunen nyuwanna ani Washington (Washinton) DC faaba dalen Pasifiki ani Atilantik kogojiw ninyuwance, a be danbo ni Kanada ye Saheli, ni Meksiko worodugu.


text:
Tangalan dɛsɛ Bana
Sida (Tangalan dɛsɛ Bana, Faransikan: syndrome de l'immunodéficience acquise) ye bana ye, min bè ka tignènin kè diyen kônô. Sida bè jamana kuturu kè kunko lankolon ye.ka dugu kè tomo ye. Ka an ka bi demisew kè falatow ye,kabini san bafila wagatila, diyen kônô gnèmogow baw kun ye u bolo di gnôgon ma wassa fura bè se ka sôrô Sida bana la cogo min. Ni an ye Sida bana yèrè diatiminè,sida bana sôrô cogo ka ca hali. Ni môgô dô ye tigèli kè ni lamu dô ye ka ta sôrô Sida bè o tigui la,ni i ye tigèli kè ni o lamu kelen ye Sida bi sôrô. An ka muso kôrôbaw bè bolokoli kè ni muru min ye ,na ya sôrô,u ye Sida bana tô dô boloko ni o muru ye,nu ye môgô wèrè boloko ni o muru kelen ye Sida bi sôrô. I ko bin demmisew tignèn ne don côgô min ,an ka yalaba nan ka wale djuguw fè. ka tiè ni musoya kè ni Sida bana tô ye, Sida bi sôrô.
Sida bana sôrô cogo ka ca, ani a tè ban fôla.Diyen mogobaw ni a gnèmogobaw,farala gnôgon kan,katugu u ku ba don ko Sida kun bè ka tignèn nin kè an ka ni diyenin kônô. O de konson u sera ka fura min sôrô Sida bana la, o de kèra kapɔti ye,dow ba wélé ko FUKULAN NAFAMA, dow ba wélé ko SUSÈTI,o ye tôgô ninu dara môgôw de fè. Kapɔti kèra fura ye demmisen bayirika caman ma. Tignèn na kapɔti kèra an ma fura ye.


text:
diπԑ Ɲun kulu: ko cakԑda min ka bara ben nedo silamԑya juguw kԑlԑli kama oy'ajira k'afƆ ko : silamԑ πuman kԑlaw ka siki min kԑra dƆgƆkun tԑmԑnen na uluye euro wari baa 55 fara πƆgƆn kan walasa ka silamԑ ya juguya kow kԑlԑ.
ikna kibaru laselaw y'aminԑ kabƆ (safir niwz) kibaru laseyƆrƆla ko: faransi jamana silamԑ tƆn min kabaraw bԑn ne do silamԑya tangalima kabƆ juguw ka dabali juguw ma o ye kibaru dƆ carin kunu 16/6/2013, k'ajira k'afƆ ko: dƆgƆkun tԑmԑnen lajԑla ni silamԑ maa 300 tun be yen nƆ ulu ye wari kasabi dƆ fara πƆgƆn kan n'oye euro wari baa 55 ye, wa ko salon lajԑ la ma 150 dƆrƆn de tun be in kԑnԑy kan nga ko πinan jama caayara ni o ye n'ob'a jira k'afƆ ko silamԑw ye dƆfara uka cԑsiriw kan walasa ka silamԑya tanka kabƆ juguw tƆrƆma.
cakԑday ka ni san lajԑbay laban na uy'ajira k'afƆ ko ni nafoloy bena don silamԑya tangali siraw defaaa6 k'afara silamԑ tƆπƆken dƆw kishilima kabƆ siyawoloma kow tƆrƆw ma.
1243348


text:
N yé afɛ ka mɛn karan %% kan rɔ
Ɔɔn
An an
Kitabu makaranɲa sɛbɛlu ni sɛbɛninlu
Sɛbɛ ni sɛbɛnin mɛnlu ta, wôlu yé fɛrɛ baa lé di Kitabu makaranɲa dɔ dakun kélén kélénnalu fɛ.
Alu yé alu tolomalɔ Alla la ka hanbadan nimaya sɔrɔn
Alu yé alu tolomalɔ Alla la
Mun yé hɛrɛ ladônna dénbaya rɔ ?
Djôn siini dunuɲan kunna ?
Djônlu yé Yahuwa diyana kô kɛla bii ?
Yɛlɛmali mɛnlu kɛni intɛrɛnɛti sɛbɛlabɔnilu kɔnɔ, dôlu disé kɛla wôlu rɔ mɛnlu ma kɛ fɔlɔ a sɛbɛlamalu kɔnɔ.
© 2014 Watch Tower Bible and Tract Society of Pennsylvania.
|


text:
N’guman ni kunko wuluni
From Wikisource
(Redirected from N'guman ni kunko wuluni)
- Don dô n'guman tun sigi len bè yiri bolo dô kan.
- Yiri den mô len tun b'a da k'a dun.
- Kunko wuluni y'o kasa mè, ni kana i jô a ma
- « he, e ni sôgôma n'guman, e maa don ko é tiè kagni;
- né fè é gnôgon tiè gnuman téyi !
- Kalon ka bôyi, n'a sôrô é kuman kan kadi ina fô é sii tiè kagni tiogo mina,
- é gnôgon tiè gnuman tè sôro kunko nin kônô ».
- O fô len, n'guman ma nunson diya ka sé,
- a kè tô ka yira k'a kan kadi,
- a y'i da waga ko sèbè ,k'a ka dumuni la ben dugu ma.
- Kunko wuluni y'o ta ni k'a fô
- «Ne ka cè gnuman,
- a don ko la fasa baga bè bé balo la fasa len le kô la ;
- ni walan ni bé yiri mô bô, haali na ».
- N'guman, maloya len n'a nunson goya len ko ko nin gnôgon wèrè t'a lé sôrô tun.


text:
Maroko
Maroko (Arabukan المغرب) madɔnnen Maroko Mansamara (Arabukan المملكة المغربية), a bɛ Afrika Saheli fɛ min jamanadenw jatelen ka kɛ 33757175. A sigilen Atlantik Kɔgɔji dala min bɛ mɔnɔbɔ kase Gibraltar Mɔsɔn ma Mediterane Baji la. Maroko bɛ danbɔ ni Aljeri kɔrɔn fɛ, Espania saheli fɛ (kɔgɔji bolo kan fo kase Espania dugu fla ma Seta ani Melila) ani Moritani wordugu fɛ.
Maroko ye Afrika jamana ye min ye tɔnden ye Afrika Kelenya kɔnɔ. Kafara, a ye tɔnden ye Arabu ka Tɔn, Magreb Arabu ka Kelenya, Fransekanfɔtɔn, Silameya Lajɛ ka Tɔn na.


text:
Kap Verdi
Kap Verdi ka Fasojamana (Portigikan: Cabo Verde, fɔcɔgɔ [kabu verdi] ye jigun dugu ye min gunw kamarilen Makronesia yɔrɔ Saheli Atlantik Kɔgɔji kɔnɔ, Afrika tlebi dankan fɛ ka ɳashin Moritani ani Senegal ma.
A ka bo dɔni ni 4000 km2 (bametri wanani kɛnɛ). A jamanadenw jatelen mɔgɔ 5000000 sanfɛ. Kap Verdi faaba ye Praya. Kɔrɔlen jigun in tun ma sigi mɔgɔ fɛ, f'a nara lakodɔn ani ka mara Portigiziw fɛ 15an (kɛmɛda tannidurunan), kasɔrɔ k'a yɛrɛta kabɔ Portigal bolo san 1975.
kata san 2007, Kap Verdi jatera jamana yiriwata ye (developing country) kabɔ Lafitini Jamana Yiriwalen la.


text:
Saya nin lôgô gnini la
Fantan lôgô gnini la dô tun kè len bè ka lôgô siri gnun. A tun kôrô len do wa lôgô tun ka giri. A tun kuru len do, wa a tun bè taama doni doni ka a ka so magin. Sègin ni dimi bolo a yé lôgô siri jigi ni k'i miri a ka tôrô ya kan .« K'a lé yé nin dugon la ko du man lé sôrô kabi a le nana dugu kolo san fè ? Sègin baga tô wèrè béyi ka tèmè a lé kan wa ? Dun ka fa té sôrô tama dôwu la ,wa lafia t'a yôrô tuma si . A muso ,a denwu , kanda tigi la môgôwu , nin songô minè lawu , juru nan tigiwu a ni ja goya baara,o lu bè b'a kè sègin baga tô jugu yé . A yé saya wélé ,o nana i jô , ni ka a gninin ka a wélé kun na . A ko « né dèmè ka lôgô gnun né kun .Saya yé lôgô gnun a kun ». An t'a fè ka ségi an bô yôrô la . An bé sègin fè ni saya yé ,o de yé Adama denwu ka la gnini yé .


text:
Angola
Angola madɔnnen Angola ka Fasojamana (Portigiz : Republika di Angola, Kongo : Repubilika ya Ngola), ye jamana ye worodugu-cema Afrika min bɛ danbɔ ni Namibia ye worodugu fɛ, Kongo ka Bɛjɛfanga Fasojamana saheli fɛ, ani Zanbia kɔrɔn fɛ ani ni tlebi dankan Atlantik Kɔgɔji bolofɛ. Kabinda yɔrɔ bɛ danbɔ ni Kongo ka Bɛjɛfanga Fasojamana ani Kongo-Brazaville. Angola tun ye Portigiziw ka mara ye kata 16an kɛmɛda kabla san 1975. Jamana in ye bonba-flanan ye tajiko ani jamanbɔ jamanaw cɛla Farafinna, obɛnata a jamanadenw bɛ gun in lafantanw la. Jɛnselekenaani Wariko Kondo SWK (IMF) [International Monetary Fund] ka fɔla, a ka ca ka tɛmɛ dolar miliyar $4 kan taji wari tnɔw la o tununa Angola warikesu la san 2000w (baflaw) kɔnɔ. Uti san 2006 kɔnɔ, bolonɔblara kɛlɛban bɛnkan na muritilenw kabɔ Kabinda mara la ani Saheli cɛ. Masurunya la 65% Angalo ka taji bɛ b’o mara in na.


text:
Xaranse 11
Kitaabui xa sɛriyɛ tide na won bɛ nanse ra ?
1. Munfe ra won xayi na yarerati ma ?
Won daali mangɛ xaxilima nara dangife won nan. Baba xanuntɔɛ nara, a ɲɛngi saxi won xɔn. Safe na fari, a mu won daaxi alako won xa lu won yɛtɛ ma (Yeremi 10:23, TMN). Na nan naki, won lan won xa Ala findi won ma yarerati ra, alo dimɛdi xayi na a xa forie ma ki naxɛ e xa findi a xa yarerati ra (Esayi 48:17, 18, TMN). Kitaabui xa sɛriyɛe won ɲɛrɛki masenma won bɛ barima ki nan ara naxan fatanxi Ala ma. — Timote II 3:16 xaran.
Yehowah xa tonɲie nun a xa sɛriyɛe a masenma won bɛ won lan won xa won ma duniɲa ragiri a fanɲi ra ki naxɛ won ma yi waxati, a man a masenma won bɛ won hɛɛri abadan sɔtɔma ki naxɛ won ma tina xa fe ra. Ba Ala nan won daaxi, a fan won bɛ xa a findi won ma yarerati ra. — Zabur 19:7, 11, TMN ; Waxayi 4:11 xaran.
2. Nanse na Kitaabui xa sɛriyɛ ra ?
Tonɲi ba sɛriyɛ ma, tonɲi tan fe gbengbenɲi nan xun mafalama kɔnɔ sɛriyɛ tan nɔndi xɔri nan ara naxan tide gbo (Xɛɛrae xa taruxui 15:29). Xa won wama Kitaabui xa sɛriyɛ rabatufe won ma fe kui, won lan won xa won maɲɔxun (Taalie 2:10-12, TMN). Kitaabui xa misaali nde naxɛ won bɛ a ɲɛngi, ki nan ara naxan fatanxi Ala ma. Na sɛriyɛ nɔma won ɲɛrɛ ki masende won bɛ won ma walide, banxi nun won ma biyaasie kui. A won malima won xa fɛɛrɛe tongo won ratangafe ra. — Xɛɛrae xa taruxui 17:28 xaran.
3. Sɛriyɛ firin mundun gbengbenɲi tide na won bɛ ?
Isa sɛriyɛ firin gbengbenɲi nan xa fe fala. A singe a masenma munfe ra adamadi ɲɛngima : Ala kolonfe, a rafanfe, nun a batufe tinxinɲi kui. Won lanma won xa won ɲɔxɔsa yi sɛriyɛ singe xɔnma won ma fe kui (Taalie 3:6, TMN). Naxee na sɛriyɛ sama e bɔɲɛ ma e findima Ala xanuntenɲie nan na, e hɛɛri yati nun kisi abadan sɔtɔma nɛ. — Matiyu 22:36-38 xaran.
Sɛriyɛ firinde a masenma won bɛ bɔɲɛsa luma ki naxɛ won nun won boree tagi (Korinti I 13:4-7). Na sɛriyɛ rabatufe a masenma a won lan won xa bira Ala xa misaali fɔxɔ ra mixie masuxu ki ma. — Matiyu 7:12 ; 22:39, 40 xaran.
4. Munfe ra Kitaabui xa sɛriyɛe tide na won bɛ ?
Kitaabui xa sɛriyɛe a masenma lanɲi nun xanunteya luma ki naxɛ denbayae kui (Kɔlɔsi 3:12-14). A denbayae rakantama a man e raxaranma yi sɛriyɛ gbɛtɛ fan ma : futi lan a xa lu abadan. — Maraki 10:7-9 xaran.
Kitaabui xa sɛriyɛe won ratangama banna fenfe nun gaaxui ma. Misaali keren naxɛ, mixie wama walikɛe nan xɔn naxee tinxinxi, e walima a fanɲi ra e man fa Ala xui suxu (Taalie 10:4, 26, TMN ; Eburu 13:18). Kitaabui won na xaranma a won xa wasa won sɔtɔse ra anun won man xa Ala rafan a dangi se birin na. — Matiyu 6:24, 25, 33 ; Timote I 6:8-10 xaran.
Kitaabui xa sɛriyɛe won ma santeya rakantama (Taalie 14:30 ; 22:24, 25, TMN). Nakui, Ala xa tonɲi naxan fatanxi sisife ra won nakantama fure ɲaaxie nun gbaloe ma (Rɔma 13:13). Yehowah tinma won xa bere siya min xa won wama, kɔnɔ a gbe mara (Zabur 104:15, TMN ; Korinti I 6:10). Ala xa sɛriyɛe tide na won bɛ barima a won na xaranma alako won xa won ɲɔxɔsa won ma fe rabaki nun won ma maɲɔxunɲi ma (Zabur 119:97-100, TMN). Nama, xa danxaniyatɔɛe Ala xa sɛriyɛe rabatuma, hɛɛri sɔtɔfe gbansan xa mu ara. Yehowah binyafe nan ara. — Matiyu 5:14-16 xaran.


text:
Dunia Sɔrɔko Forobakɛnɛ
Dunia Sɔrɔko Forobakɛnɛ Ingliz (World Economic Forum) Franse (Forum Mondial Economique) dagalen Jenevu tɔnɔbɔtan Jɛkulu don min dɔnnen n'aka san Lajɛ Davos Swisi jamana kan. Aka lajɛ bɛ sɛgɛrɛ cakɛda baw ɲɛmaw fɛ, ani jɛnselekenaani politiki ɲɛmɔgɔw, mɔgɔkalannenba ani kunafonitigilama dɔw mukɔsɔn ka masala dakun baw kan dunia kɔnɔ min bɛ talikɛ kɛnɛya ani lamini la. Forobakɛnɛ bɛ "ɲana Kuraw" ka lajɛ sigisenkan China ani iklimu lajɛ bolodaw san kurukara kɔnɔ. San 2008 kɔnɔ, o iklimu lajɛ sigira Eropa ani Cɛma Asia, Kɔrɔn Asia Risila Cakɛda ɲɛmaw ka gelekolilen, Afrika, Cɛma Kɔrɔn, ani Dunia Sɔrɔko Forobakɛnɛ Latino Amerika.


text:
Mali duguw
Malibɛ farafina tilebiyanfan fɛ.A ni dugu tiaman bɛ danfara la i na fɔ mauritanie ni algerie olu bɛ a ni kɛnɛka ni niger o bɛ a kɔrɔyan fan fɛ.Burkina faso ni cota d'ivoire olu bɛ woroduguyanfan fɛ,guinee bi kɔrɔ-woroduguyanfan fɛ a ni sɛnɛgal o bɛ kilɛbiyanfan fɛ.Mali ka kulu mi ka bo ni a lamini kulu bɛ ye o diana ye o tɔgɔ hɔbori tondo a diana yɛ(1155km).Français ka marakɔrɔ,Mali tɔgɔ fɔlɔ ku yɛ soudan ye a yɛrɛta tubabu bolo (san 1960).Mali faba tɔgɔ bamakɔ wa maliben gama bɛ taga ma (11,995,402) san 2007 la.
Malikɔnɔ duguw ba
Sommaire
HISTOIRE[yɛlɛma]
Mali ka nafa yoro sira ba don nɛ dɔ ni a ko tɛmɛnenw dɛw.Ni o yɛ masabowda *Gana massaya(Empire du Gana)
- Mali massaya (Empire du Mali)
- Songhaï massaya (Empire songhaï)
- Bamanan ka massaya Sɛgou,Kaarta,a ni Macina ka massaya (royaume bambara de Ségou kaarta et l'empire peul du Macina).
Tubabu ka nani san 1880 Mali dona u ka mara kɔnɔ ni u ba fɔ am ko(colonie française) ni u ba hɛlɛ o kuma la *Soudan français.
Avril kalo kilɛ mani la San 1959 sɛnɛgal ni Soudan français bɛ na jɛ ka fanga dɔ sigi nu bi no tɔgɔda ko *Fédération du Mali ni o bɛ kɛ sababu yɛ ka hɛrɛta di senegal ma juin kalo mugan la san 1960.Kalo fila o kofɛ senegal bɛ bɔra Fédération du Mali.Septrembre kalo mugan mni fila san 1960 Mali ye a ka yɛrɛta soro ni neimɔgɔ modibo keita ye.ni janfa(coup d'État)ni o kɛ baga bɛ a yɛrɛ ca kɛlɛkeden ye,ni olu ka niɛmɔgɔ tɔgɔ generales moussa traoré,ni o be na naw ka fangan *jakuya ye (dictature).Gɛnɛralɛ amadou toumni toure bɛ na moussa na ka fanga mɔgɔ minɛ, ka san kɛlɛ fanga la ka sɔrɔ ka fanga kɛ bɛjɛfanga niogadan mi nana bɔ o la o fanganiɛgɔda san 1992 fama mi nana bɔ o la tɔgɔ 'Alpha Oumar Konaré.
Alpha Oumar Konaré nana san 1992 ka san duru kɛ o kɔfɛ ka san duru wɛrɛ kɛ ka sɔrɔ ka bila san 2002 o kɔfɛ Gɛnɛralɛ amadou toumni toure nana fanga kura kɛ san 2002 ka ta bila san 2007 ni mandat cura daminɛ san 2007 en bɛo mandant dɛ cɔnɔ a li bi
GEOGRAPHIE[yɛlɛma]
Le malijamana bonia ye 1.231.238km2 wa a ka bow ni an dafɛdugu mi nu bɛ an farina kilɛyanfa fɛ ni niger bɔra yɛ. Mali sigi lɛ dɔ a farafina kilɛbiyanfa tiamatiɛ la.Wa baw fila dɛ bɛ a tigɛ senegal baw a ni niger baw.olu bɛ bu suw ta guinee futa dialon kɔnɔ Mali dugu mu mabɔ lɛ do bamakɔ la fadɔ fɛ mɔgɔ bikɔnɔtɔ(90)yé kilɛmêtrɛ carrɛ fila kɔnɔ,Wa i bɛ sɛ ka dū duru yɛ kilɛmêtrɛ carrɛ fila kɔnɔ sahara kènèka.Dafara bɛ Mali ni dugu mu tè yɛ Mauritanie, l'Algérie, ni Niger, ni Burkina Faso la Côte d'Ivoire,ni la Guinée a ni Sénégal. Ni Bamakɔ bɔrayɛ Mali dugu baw tɔ ye Kayes, Ségou, Mɔpti, Sikasso, Koulikoro, Kidal, Gao, Tombouctou.
Subdivisions[yɛlɛma]
Mali kila lɛ dɔ̀ ni faaba cɛki dɛyɛ a ni Bamokɔ.Ni u tɔgɔ yɛ faaba sa ba bɛ kɛnɛka Gao, Kidal, Tombouctou o lu yɛ Mali sigi yɔrɔma saba dɛ yɛ, Mali woroduguyanfan kila nɛ dɔ Kayes, Koulikoro, Mopti, Ségou ni Sikasso tɛ̀ a ni Bamakɔ. Décentralisation yɛ fin nafama ba dɛ yɛ,barsa a niɛci nɛ bɛ ka faso baara fanba bɛ kɛ dugu dɛn kɛrɛfɛ. Mali kɔnɔ commune kɛmɛ wolofila (703 commune) ni saba dɛ bɛ ni o fanba bɛ kɛra san 1996 là
ECONOMIE[yɛlɛma]
Mali yɛ dugu mi bɛ tanɛ sira kan,ni 65% yɛ bɛ yɛ kungokolon ye. A diago fanba bɛ kɛ badayanfa fɛ niger ba kan. Ni yɛ mali kila a 10%ye bagangena yɛ 90% yɛ sɛnɛkɛla ni momikɛla.Wa a ka dugu dɛn kila fanba bɛ tuga fɛ wa nafa ba dɛ bɛ Mali kɔnɔ.Mali dugu siri lɛ ba dɛ dɔ kɔfɛ dɛmɛ là, wa a fanga ka fɛgɛ kojugu dunia kɔnɔ fɛrɛ ba là(a bɛ cɔti mi fɛrɛ wari fanga ka dɔkɔ nga Mali bɛ o dɛ exportɛ ka tɛmɛ a ka sɛnɛkɛ fin bɛ kan).San 1997 gouvernement yɛ diɛkulu dɔ sigi sɛ kan ko FMI ka mɔgɔ mi nu ka bara bɛ nɛ do dɛmɛ là. Nga Mali gouvernement da lɛ dɔ a la ko mali bɛ na kɛ sanu fɛrɛ la ba dɛ yɛ farafina kɔnɔ, an bɛ yɔrɔ mi na bi a yɛ farafina kɔnɔ dugu filana dɛ yɛ mi ka sanu fɛrɛ bɔ ni ka fɛrɛ li ka tia, A bɛ sanu coton a ni bakan fɛrɛ dɛ ka tia kɔ kan.a fin yɛlɛma bali fɛrɛ ta dugu kɔnɔla la tɛ tɛmɛ 380 dollars san 2005 là (World Development Indicators (WDI) database diatɛ bɔ lɛ fɛ ). Mali bɛ an ka farafina banque ba diɛkulu ba y kɔnɔ ni u ba fɔ a ma ko Union économique et monétaire ouest-africaine (UEMOA).


text:
Julaya
Julaya ye baara koroba ye Malidenw donna n'a ye kabini lawale la. Mande julaw de kera sababu ye ka silameya ani Bamanankan (Julakan) carin farafina tilebi jamana yoro caman na inafo Burkina Faso Cote d'Ivoire, Sera Leon, Liberia. Karajako tun be doni kon na walima fali kan. Karajako feereta tun sugu ka ca, kogo, woro, ani makoɲafin werew minu sangawililen jamana kofolen la.
Sisan julaya ni folo ta bolendo ɲogon ma.
Sahara-cɛla jago ye julaya ye min tun yiriwalen Tlebi Afrika duguw ni Mediterane duguw cɛ.


text:
kom’ashitesekamisrajamanashiiawbalik’ukaladalakowkemuharramkalokᴐnᴐ
Diπe Ɲunkulu: diπe Ɲunkulu: ko sheikh (abdulhamid al atrash)n’aleye al azharsanfekalansoba fatwa bᴐbagaw πemakᴐrᴐye ale ko: kom’ashitesekajamanayshiiawbalik’ukamuharramukaloladlakowkemadamaomasilameyashariyawsᴐsᴐ.
Iknakibarulaelwy’aminekabᴐ alwatankibarucarinyᴐrᴐlatelebasanfeko: al atrash ye jalaki bin salafiwkanakakumakᴐnᴐ ko: bagabagalikuma min bᴐrauluyᴐrᴐ n’obetalikeshiatabolo maw fagalikanashura don na, wakodiinetabolo maw belajelenbesek’ukaladalakowke a cogolakokuluwmankan, k’usakokejamanykᴐnᴐ Sabula obenakesababuyekajamana lase geleyakow ma.
Wako: (hazimalbillawi)n’aleyesalafiwka πemᴐgᴐbayemisrajamanakan ale y’ajirak’afᴐ koalejᴐrᴐlen do nindonybalawukow la, al huseyntᴐgᴐlamisiri la misrafaabakᴐnᴐ(masjid alhuseyn-sa-) olasaaleyebataki dᴐ ci kata jamanaykᴐnᴐ kowminisiri so ma walasaukaferewtigekaninbalawuykunbe don masinayna.
Muhammad Hassan n’aleyemisrajamanasilametᴐn min tᴐgᴐ ko(aljama-al islamiya) ale fanay’ajitrak’afᴐ ko:shiiatabolo maw kaladalakowwaleyalimisrajamanahuseyniyaw la k’omakobejamanasilameyakowcakedaka fatwa kurabᴐli la.
1314330